323 
vis bundne til dybene, og naar de i vore fjorde kun forekommer paa 
de større dyb, maa de blive at opfatte som levninger fra en tid, da de 
vestlandske fjordes naturforhold lignede polhavets. De store sving- 
ninger i temperatur og saltgehalt, som finder sted i forandringernes 
region i nutiden, har aabenbart nødt de arktiske former til at sænke 
sig ned paa dybet. De har maattet søge did, hvor der raader langt 
stabilere naturforhold end i de øvre lag, hvis fysiske faktorer direkte 
afhænger af de forandringer, som aarstiderne fremkalder i atmosfæren. 
O. Nordgaard. 
Victoria regia. 
Victorie regia, den pragtfulde, kjæmpemæssige vandlilie, hvis 
navn de fleste kjender, har som drivhusplante ingen lang historie; 
det er blot noget over 50 aar, siden den udfoldede sin første blomst i 
Europa. Dens opdagelseshistorie er eventyrlig; idetmindste3 gange 
var den af forskjellige reisende paatruffet i det tropiske Sydamerikas 
indre, inden det første pressede blad naaede frem til et europæisk 
museum, hvor det merkelig nok begravedes uden at vække opmerk- 
somhed, og først efter dens 4de opdagelse fik den sit stolte navn og 
blev videnskabens eie. 
Omkring aar 1801 reiste den tyske botaniker Haenke, der af 
den spanske regjering var udsendt for at studere Perus planteverden, 
i en kano paa Rio Mamoré, en af Amazonflodens mægtige bifloder 1 
det indre Bolivia. Han opdagede da i en bugt ved bredden en saa 
skjøn og sjelden plante, at han i overstrømmende beundring faldt paa 
knæ og høilydt takkede ham, der havde skabt en saa herlig plante. 
Han slog leir ved stedet, og det voldte ham stor overvindelse belæsset 
med blomster og blade at drage videre. Haenke's rige indsam- 
linger gik tabt, og selv naaede han aldrig Europa. Først mange aar 
senere hørte D'Orbigny af en gammel katolsk missionær, der havde 
ledsaget Haenke, og som senere i 30 aar havde levet blandt india- 
nere, historien om hans fund. 
I 1832 blev den atter opdaget i en af Amazontlodens bifioder, 
denne gang af den bekjendte reisende dr. Poeppig. Han omtaler 
kortelig i sin reiseberetning, at der her vokser ”en vandplante, hvis 
