331 
vue horticole et botanique, avec des observations sur la structure et 
les affinités des Nymphéacées. (Flore des Serres et des Jardins de 
Europe, Tome VI, Gand 1850—51.) R. Caspary, Nymphæacea. 
(Engler u. Prantl, Die naturlichen Pflanzenfamilien, III, 2. 
Leipzig 1891.) — Desuden talrige mindre notitser i ”Garten- und 
Blumenzeitung* 1850—51 samt i ”Gartenflora" og ”Gardeners Chro- 
nicle* for de senere aar. 
Jens Holmboe. 
Bergverksdrift og stenbrydning i Norge. 
(Forts.) 
Den i 1895 foretagne forandring ved opberedningsverket, nemlig 
overgang fra pukstempler til valsning, har medført adskillige fordele, 
og navnlig opnaar man et større udbytte af gedigent sølv. 
De betydelige anlæg af damme og vandledninger paa Kongsberg 
fortjener at omtales her. 
Sølvverkets maskiner, saasom pumper, fordringsmaskiner, puk- 
verker etc., drives fortiden med vandkraft, hvilken fremskaffes dels 
ved at benytte vandet i naturlige fald i terrænet og dels derved, at 
det føres ned gjennem grubernes dagaabninger og ud gjennem en i 
større eller mindre dybde anbragt stoll. Da grubernes dagaabninger 
befinder sig i betydelig høide over havet og tildels ligger langs en 
høideryg, findes der intet naturligt vasdrag, hvorfra vandet kan hen- 
tes, og heller intet naturligt vandbassin, hvori det kan samles, lige- 
som det nedslagsdistrikt, der ligger saa høit, at nedslaget derfra kan 
føres ned gjennem grubernes dagaabning, er meget lidet. Allerede 
tidlig under den i sølvverkets historie meget bekjendte oberberg- 
hauptmand Schlanbusch's bestyrelse (1685—1702) er derfor i dette 
nedslagsdistrikt udført storartede damanlæg for at samle nedbøren, 
og samlebassinerne for disse damme er ogsaa paa kunstig maade for- 
størret derved, at der er bygget saakaldte flomgrave, der opsamler 
nedbøren og tilføier dammene denne fra dele af terrænet, der ellers 
paa naturlig maade ikke vilde afgive sit nedslag til disse. Disse an- 
læg maa i vort land betragtes som enestaaende i sit slags og afgiver 
et vidnesbyrd baade om den energi, hvormed disse storartede og kost- 
