397 
Der er mange steder, hvor man tidligere har fundet guld her i 
Norge, men intet sted har driften endnu lønnet sig. Først kan nævnes 
Arendal eller Barbo guldverk, hvor der i Kristian den fjerdes tid skal 
være fundet guld. 
Af dette guld blev nogle hele og halve dukater slagne i aarene 
1644 og 45, hvor ”Kongen sees i fuld legemlig dannelse" og paa 
aversen staar "Justus Jehova Judex". 
Om disse grubers beliggenhed berettes der i ”Bergmanden*, at 
det neppe kan være nogen tvil underkastet, at det er de to 
smaa skjærp, som findes ved Vrageviken paa Hiserøen, og som endnu 
benævnes Guldgruben. I denne egn skal der være fundet vakker sølv- 
erts, gedigent sølv i senere tid. 
Kongsberg gruber indeholder nu og da guld blandet med sølv, 
en blanding, som benævnes gyldisk sølv. To gruber paa Kongsberg, 
nemlig Beståndige Liebe og Vater Adam, er i slutningen af det 17de 
aarhundrede drevet paa gyldisk sølv, men med stort tab. Gyldiske 
ertser er nu og da fundne i flere af Kongsbergs gruber. Skara gru- 
berne paa Eker under Kongsberg sølvverk er for en del drevne paa 
gyldisk sølv. Disse gyldige ertser er undertiden sammensatte «f om- 
trent tre fjerdedel sølv og en fjerdedel guld. 
Ved Aardals kobberverk i Sogn fandtes i 1705 gedigent guld. 
Det var indsprengt i den spraglete kobbererts og forekom i Gabe 
Gottes grube, især i en kvartsdrum, der satte tvert over leiestedet i 
en dybde af 2 lagter, og herfra blev 85 guldstuffer tagne og sendte 
ned til Kjøbenhavn. Foruden i Gabe Gottes grube i Aardal fåndtes 
efter bergmester Strøm tillige guld i Kongens grube ved Aardals 
verk; men dette verk har aldrig været af betydning som guldverk, 
og prøvestuffer af guld paa Aardal, af hvilke universitetets mineral- 
samling har et par, er store sjeldenheder. 
Omtrent i aaret 1740 eller noget tidligere havde man drevet 
en grube og skjærpet her i omegnen, men igjen forladt stedet. 
10 aar senere kom en mand, som hed Ole Viborg, didhen og 
fandt paa berghalden blandt de efterladte ertser en sten, hvori 
der var gedigent guld. Da manden var gjørtler af profession, 
smeltede han det og gjorde deraf en ring til sin kone. Da man fik 
underretning om guldfundet i Kjøbenhavn, blev verket optaget for 
kongelig regning. 
LO 
LU 
»Naturen* 
