3D7 
gaar de over i en ubevægelig hviletilstand, der udmerker sig ved, at 
de mister flimmerhaarene (1 b); desuden optræder der i det indre af 
cellen et rødt farvestof. Ganske paa lignende maade forholder sig den 
nærstaaende sphærella pluvialis, der optræder i ferskvandsansamlinger 
hos os. Dens hviletilstand danner et rødt belæg paa overfladen af 
de indtørkede pytter, bække o. s. v. 
( 
Lo 
Fig. 
Den ”røde snealge* er dog ikke den eneste organisme, der levet 
paa overfladen af de polare snemarker. En anden encellet alge, an- 
eylonema mnordenskiöldii (fig. 2, 2), danner et brunt og brunviolet 
belæg paa den grønlandske indlandsis og spiller der en ikke lidet 
vigtig rolle, da dens celler binder varmen og smelter dybe huller i 
sneen og isen. ”Grøn sne* kan af og til opstaa ved grønalger (fig. 
2, 3), mosforkimer og cyanophyceer. 
Vi ser altsaa, at der i polaregnene kan optræde et planteliv under 
forholde, hvor vi mindst skulde vente det. Vi finder planter i stor 
mangfoldighed i hine fjerne egne, hvor hidtil kun nogle faa mennesker 
har sat sin fod, og vi har al grund til at antage, at selv polen ikke er 
blottet for planteliv. Hvad enten polen er hav eller land, er der ikke 
tvil om, at der ogsaa eksisterer organismer, trods de yderst ekstreme 
livsbetingelser, hvortil de der maa være tillempede. 
For bedre at forstaa dette, vil vi beskjæftige os et øieblik med de 
klimatiske forholde, for hvilke planterne i de høiarktiske egne er ud- 
satte. Særlig er der to eiendommeligheder ved klimaet, som straks 
vækker vor opmerksomhed, og som jo ogsaa gjør de polare egne saa 
ubehagelige for mennesket, nemlig kulden og det i lange tider her- 
skende mørke. Den nordiske vinters nat, der alt efter den geogia- 
fiske bredde kan vare indtil seks maaneder, er af ringe fare for plan- 
terne, da den falder sammen med tiden for den mest ekstreme kulde, 
hvorunder planterne desuden har sin hviletilstand. "Temperaturfor- 
holdene fortjener dog vor opmerksomhed. 
