Som en videre tillempning paa grund af det sparsomme dyreliv 
maa vi endvidere betragte det, at der ved siden af de planter, som er 
udrustede med iøinefaldende blomster, findes dem, hvis blomster er 
meget uanseelige. Hos disse planter foregaar ikke blomsterstøvets 
overføring ved insekter. Istedet er de forsynede med indretninger, 
som er bestemt til at overføre en blomsts blomsterstøv paa sammes 
støvvei. Antallet af saadanne planter er ret stort i de arktiske egne. 
Trods alle disse indretninger kan mange planter dog ikke eller ikke 
mere producere frø. Den korte vegetationstid er for en del skyld 
heri, det skyldes dog ogsaa mangel paa indretninger, som kan sikre 
overføringen af blomsterstøvet, f. eks. den nødvendige økonomi, som 
viser sig ved en forsvinden af alt, som paa en eller anden maade kan 
undgaaes. 
Vegetativ formering hos arktiske planter. a) Saxifraga stellaris, b) S. cernua, 
ce) 8. flagellaris, d) Polygonum viviparum 
Det er derfor meget interessant at se, hvorledes der findes ind- 
retninger hos disse planter, hvorved de kan forplante og formere sig 
uden frø, altsaa ved en saakaldt vegetativ formering. Nedliggende, 
i eller paa jorden krybende rhizom, som hist og her er forsynet med 
rødder, kan man ofte se hos de arktiske planter. Dele af dette rhizom 
blir sent eller tidligt isoleret og udvikler sig til selvstændige individer. 
Andre arter har ganske eiendommelige midler, hvorved de kan for- 
mere sig paa vegetativ maade. Saaledes finder vi hos flere græsarter 
(festuca ovina, poa flexuosa, aira cæspitosa) istedetfor blomster smaa 
spirer, som kan løsrive sig fra moderplanten og vokse ud til selvstæn- 
