370 
det ikke at prøve fortætning over en temperatur af 30.9 gr. C. Ved 
høiere temperatur kan jeg udsætte kulsyren for 10, 100, 1000 eiler 
millioner atmosfærers tryk: den er og blir fremdeles gasformig kul- 
syre, som vi kjender den fra selters, brus o. s. v. 30.9 gr. OC. er altsaa 
kulsyrens kritiske temperatur. Akkurat ved denne temperatur vil 
den imidlertid under 73.6 atmosfærers tryk, altsaa presset sammöcn 
under en vegt af ca. 75 kg. pr. kvadratcentimeter gaa over til vædske. 
73.6 atmosfærer er derfor kulsyrens kritiske tryk. I denne sin kri- 
tiske tilstand, altsaa netop paa overgangen, er kulsyren i virkelig- 
heden hverken vædske eller gas, eller maaske rettere begge dele. Jo 
længer man kommer under den kritiske temperatur, jo mindre tryk 
vil der kræves for at overføre gasen i vædskeform. Ved 0 gr. C. blir 
kulsyren f. eks. flydende ved et tryk af 37.2 atmosfærer. 
Jeg skal forsøge at fremstille forholdet grafisk: 
Grader Celsius 
557 
sø|--------- - ------- == == — — År Kritisk teme 
2 === peratur. 
== === * 
== -—— 
FI p===="===== 
Vædskeformen. 
9 IQ 20 50 I 40 50 69 7O 1736 80 90 199 RT) 120 130 atmox- 
1 i rærer r 
31,2. atmostærer ! æers try 
Kritisk tryk 
Hosstaaende figur gjør rede for kulsyrens fortætningsforhold. 
Den skraverede del af figuren betegner vædskeformen, den uskrave- 
rede del luftformen. Over den kritiske temperatur, 30.9 gr. C., kan, 
som det sees, kulsyren kun optræde i luftformen. Ved et tryk af 73.6 
atmosfærer eller mere vil den ved den nævnte temperatur gaa over 
i vædskeformen. Det samme er ogsaa tilfældet ved ringere tryk, naar 
kun temperaturen aftager i tilsvarende grad, saaledes ved 37.2 at- 
mosfærers tryk, vaar temperaturen er 0 gr. C. Linien fra den kri- 
tiske tilstand x til fortætningspunktet ved 0 gr. OC. y er fremstillet 
som en enkel ret linie, skjønt den i virkeligheden er en meget uregel- 
mæssig bugtet linie. En lignende grafisk fremstilling kunde natur- 
