371 
ligvis ogsaa gives for kulsyrens optræden i fast form. Indenfor be- 
stemte tryk- og temperaturgrænser vilde det til den faste tilstand 
hørende omraade vise sig med lignende konturer som det paa figuren 
skraverede, men af langt mindre udstrækning 1 alle retninger. 
Med den gjennem - Andrews opdagelse vundne kundskab var 
spørgsmaalet om de permanente gasarters fortætning tydeligvis kom- 
men ind i en ganske ny stilling. Det var jo haabløst at prøve at for- 
tætte nogen af dem, saalænge man ikke havde afkjølet dem under 
den kritiske temperatur. Med ny iver tog man derfor atter fat paa 
opgaven. 
I 1879 lykkedes det franskmændene Cailletet og Pictet at 
fortætte flere af de permanente gasarter ved samtidig tryk og afkjø- 
ling. Det var jo netop dette, der skulde til. Deres fremgangsmaade 
var forresten væsentlig forskjellig. 
Pictet gik frem omtrent paa samme maade som Faraday tidligere. 
Han frembragte gasen ved sterk ophedning af visse stoffe i en smede- 
jernsbeholder, og i forbindelse med jernbeholderen stod et solid, godt 
lukket kobberrør. Jo mere gas der udvikledes, jo mere pakkedes den 
sammen i kobberrøret, og desto større blev naturligvis trykket. Kob- 
berrøret var paa alle kanter omgivet af fast, sneformig kulsyre, hvis 
temperatur ved fordampning i luftfortyndet rum kunde bringes ned 
til ca. 150 gr. C. kulde. Idet Pictet aabnede en kran i rørets ene 
ende, undveg den fortættede gas i form af en vædskestraale, som ved 
fordunsining hurtig opløstes. 
Cailletet sammenpressede derimod gasarterne i et haarfint kobber- 
rør, som i den ene ende var udvidet til en beholder. Sammenpres- 
ningen udførte han ved hjælp af en pumpe omtrent af samme kon- 
struktion som dem, vi nu bruger ved fyldningen af luftringene paa 
en eykel, og afkjølingen fik han bevirket paa en baade let og sindrig 
maade. Som bekjendt vil en gas ved hurtig sammentrykning ophedes. 
Herpaa grunder sig det saakaldte luftfyrtøi, som forresten aldrig 
har faaet nævneværdig praktisk anvendelse. Omvendt vil en gas ved 
hurtig udvidelse afkjøles. OCailletet havde en kran paa sit rør. Naar 
denne aabnedes raskt, blev det voldsomme tryk pludselig ophævet. 
Den øverste del af gasen udvidede sig og afkjølede herved den under- 
liggende del saa sterkt, at fortætning paafulgte. Beholderen fyldtes 
