12 
Rør valses ogsaa paa denne maade. Man klipper da først en 
strimmel af en jernplade, heskjærer den og bøier den paa en egen ma- 
skine, saa dens tversnit faar den form, fig. 2 viser. Derpaa gjøres den 
hvidglødende og gaar 1 denne tilstand gjennem et rundt kaliber, hvis 
indre er udfyldt med en rund jernstang, en saakaldt dor, saa stor som 
hulrummet 1 røret, saaledes som antydet ved kaliber nr. r1 i fig. 10. 
Røret vil da sveises sammen. 
Den videre strækning af røret udføres i almindelighed efter en egen 
arbeidsmethode, den saakaldte »trækning<, som det her vilde føre for 
vidt at beskrive i detaljen. Strækningen kan forøvrigt godt fortsættes 
ved valsning, idet man enten kan fylde hulrummet med en »lang dor< 
eller med et pulverformigt ildfast materiale og lukke for begge ender. 
I begge tilfælde kan røret strækkes mellem valserne, aldeles som om 
det var en massiv stang. 
En anden valsemaade er den saakaldte tvervals- 
ning. Fig. 3 viser, hvordan denne gaar for sig mel- 
lem 3 valser, der alle dreier sig i samme retning. En 
rund jernstang, som lægges ind mellem dem, vil 
komme til at dreie sig i modsat retning af valserne. 
I den her antydede form egner methoden sig kun 
til en sidste afglatning af et rundt legeme og har 
liden praktisk betydning. 
Den Mannesmanske rørvalsning er en kombination 
af længdevalsning med tvervalsning. Valseverket, saaledes som det forkla- 
res i de amerikanske patentbeskrivelser, bestaar af 2 koniske, skraatliggende 
valser. Fig.4xa viser det seet fra siden, og fig. 4 b seet ovenfra. Begge 
valser dreier sig samme vei. Arbeidsstykket, en massiv, rund, glødende 
staalstang, bringes ind fra venstre, hvor valserne har sin mindste dia- 
meter. Det vil for det første ligesom ved tvervalsning komme til at 
dreie sig i modsat retning af valserne. Dernæst vil det paa grund af 
valsernes voksende diameter blive tvundet som et toug, idet f. eks. 
punktet Å (fig.40) maa komme til at gaa hurtigere rundt end punktet B. 
Endelig vil arbeidsstykket paa grund af valsernes skraastilling faa en 
retlinjet bevægelse fra venstre til høire, saadan som pilene i tegningen 
antyder, og denne hastighed vil ogsaa tiltage jevnt paa grund af valser- 
nes voksende diameter.") Ved hjælp af lagerne C'og D holdes arbeidsstyk- 
1) Lad å b (fig. 5) betyde arbeidsstykket og & d aksen i en af valserne. 
Det tryk, som valsen udøver paa arbeidsstykket f. eks. i punktet P, vil staa lodret 
paa valsens akseretning, og kan altsan fremstilles ved linjen P K. Dette tryk K 
kan efter sætningen om kræfternes parallelogram spaltes i en kraft L, der falder 
langs arbeidsstykket og driver det fremover fra venstre til høire, og en kraft R, 
som dreier det rundt og tvinder det. 
