TS 
videnskabeligt grundlag at støtte sig til: man kan ikke med bestemthed 
paavise, at egteskab mellem slegtninge medfører fare. En af denne for- 
fatters landsmænd, A. H. Huth, har nu gjenoptaget spørgsmaalet i et 
omfangsrigt arbeide,*) hvori paa den ene side de historiske og statistiske 
data og paa den anden resultatet af de nyeste forsøg med dyr og 
planter gjøres til gjenstand for drøftelse. 
Arbeidet er saa betydeligt og saa righoldigt, at det fortjener at 
refereres nogenlunde udførligt. 
Tiltrods for den store interesse, som knytter sig til den, maa vi und- 
lade at gaa ind paa bogens historiske del, i hvilken forfatteren omtaler 
egteskabslovgivningens udvikling opigjennem tiderne, særlig forsaavidt 
forbindelser mellem slegtninge angaar, og paaviser hvorledes" opfatningen 
gradvis har forandret sig fra den tid, da blodskammen — vi bruger det 
her ikke som et skjeldsord, men som en betegnelse — blomstrede i al 
sin glans til vor tid, som i vore forfædres øine vilde gjælde for lat- 
terlig snerpet. 
Blodskam har oprindelig eksisteret i alle samfund og har tildels 
holdt sig selv efterat civilisationen var langt fremskreden, og det uden 
at der blev reist modstand mod den. Saaledes hos ægypterne, græ- 
kerne og romerne. Og alle dyr gjør sig skyldig i blodskam, og det 
endog i høi grad, men, kan vi tilføie, uden at afkommet synes at trives 
mindre vel. Men eftersom menneskenes udvikling er skredet frem, er 
de begyndt at anse blodskammen som forkastelig og har forbudt egte- 
skab indenfor visse slegtskabsklasser. Og paa samme tid, som de har 
forbudt giftermaal med forældre, børn og brødre eller søstre har de 
ogsaa villet bringe de nærmeste af de tilladte forbindelser i miskredit 
ved at beskylde dem for at have skadelig indvirkning paa afkommet. 
Ligger der noget faktisk til grund for denne beskyldning? Huth søger 
at besvare spørgsmaalet ved at undersøge følgerne af egteskab mellem 
slegtninge af alle grader, og særlig egteskab mellem søskendebørn, 
samt tager dernæst 1 betragtning hvad forsøg paa dyr og planter, saavel 
hvad krydsning som »blodskam« angaar, lærer os. Vi skal se paa hver 
af disse tre afdelinger. i 
Der mangler ikke eksempler paa smaa menneskesamfund, som gjen- 
nem kortere eller længere tid har formeret sig uden nogen nævneværdig 
krydsning, og hvor derfor talrige forbindelser mellem mere eller mindre 
nære slegtninger har fundet sted. I en ganske liden stamme, som lever 
isoleret langt fra de større samfund, blir det 1 virkeligheden efter faa 
generationers forløb dertil, at det er omtrent samme blod, som flyder i 
1) , The marriage of near kin, considered with respect to the laws of 
nations, results of experience and the teaching of biology". Af Alf. Henry 
Huth. 2den udg. (London 1888). 
/ 
==—e-40 
PE 
