38 
dem i jernpotter over svag ild under stadig omrøring, som naar 
man brænder kaffe. Saaledes tilberedt nydes de uden nogen slags 
tilsætning som en kostelig spise: negerne øser dem i sig med hæn- 
derne.  Smeathman selv spiste dem ogsaa gjentagne gange og 
fandt dem baade velsmagende, nærende og sunde; de var ganske 
søde og smagte ligt sukkerkreme eller søde mandeltærter. Af myrer 
spises ligeledes enkelte arter med velbehag flere steder. Specielt 
maa nævnes en høist merkværdig art, den saakaldte »honningmyre« 
i Mexiko og tilgrænsende lande, som har bagkroppen opsvulmet til 
en kugle, omtrent saa stor som et stikkelsbær og aldeles fyldt med 
honning. Disse opsamles i mængde, sælges paa torvene i pundevis 
og spises af mexikanerne som en delikatesse (smlgn. »Naturen« 8de 
aargang, 1884, p. 61—63). 
At man paa sine steder bager etslags brød eller kager af tør- 
rede og malede græshopper, har jeg allerede ovenfor omtalt, men 
der er ogsaa andre insekter, som anvendes til kager. Saaledes for- 
tæller den bekjendte Livingstone fra sine reiser i det indre Afrika 
om en bitte liden myg, der fløi i umaadelige, skylignende sværme 
ved Nyanza-søen saa tæt, at man maatte lukke baade øine og mund. 
Om natten opsamlede de indfødte disse myg, pressede dem sam- 
men og lavede af dem den saakaldte »kungue«-kage, der smagte 
noget ligt kaviar eller saltede græshopper. — Ogsaa af eggene af 
forskjellige slags vandtæger i de større søer i Mexiko laves etslags 
lignende brød. Eggene opsamles paa den maade, at man nedsæn- 
ker bundter af stargræs i vandet, hvor da tægerne afsætter sine eg 
i umaadelige masser. Fra tid til anden tages stargræsbundterne op, 
tørres og udbankes over et klæde, og de saaledes indsamlede eg 
sælges i sækkevis til at bage kage eller brød af; det skal smage 
omtrent som fiskerogn. 
Angaaende den bitte lille fluelarve, kaldet »koo-cha-bee«, der 
lever i saltsøerne i Nevada i Nordamerika, indsamles 1 tøndevis og 
spises i tørret tilstand af indianerne, — samt den lille vandbille i 
Cordillerne i Sydamerika, kaldet »chiche«, der udgjør en ikke ube- 
tydelig handelsvare som krydderi til maden, henvises til, hvad derom 
er meddelt i 7de aargang af »Naturenc, p. 164—165. Jeg skal 
sluttelig kun tilføie, at man i Mexiko laver en aromatisk likør ved 
hjælp af en sandbille, der har en eiendommelig rosenlugt, og som 
udtrækkes i vand eller bedre i spiritus, ligesom der ogsaa fortælles, 
