39 
at almuen i Sverige paa sine steder skal bruge at give simpelt 
brændevin en bedre smag ved et udtræk af myrer. 
Se dette er nu kun et lidet udvalg blandt alle de insektarter, 
som paa den ene eller anden maade anvendes som menneskeføde 
paa forskjellige kanter af jorden. Jeg kunde regne op mange flere, 
men det her anførte faar være tilstrækkeligt. Det viser ialfald, at in- 
sekterne ikke er saa ganske uden betydning ogsaa som menneskeføde 
mangesteds i verden, om vi end her i Europa for tiden ikke kjender 
synderlig til deres anvendelse som saadan. Men saa tjener i hvert 
fald insekterne os ogsaa her i ikke liden udstrækning til føde paa 
anden haand, idet nemlig en hel del baade fugle og ferskvands- 
fiske nærer sig af insekter og paa denne maade omdanner ubereg- 
nelige masser af uspiseligt kryb til velsmagende kjød. Ørreten 
f. eks., den delikateste af vore ferskvandsfiske, lever under sin op- 
vekst saagodtsom udelukkende og ogsaa senere ialfald for den 
væsentligste del af insekter, — og mangfoldige er de fuglearter, som, 
om de end som voksne nyder en adskillig blandet næring, dog op- 
føder sine unger udelukkende med insekter. Mange af dem nyder 
heller ingen anden næring hele sit liv igjennem. 
W. M. Schøyen. 
En skadelig sop.*) 
Den sop, som jeg iaften skal faa lov til at omtale for mine 
herrer, har krav paa vor opmerksomhed, fordi den er af praktisk 
interesse. Imidlertid har jeg vanskelig for at omtale den her i selska- 
bet uden med et par ord at gaa ind paa den theoretiske, den 
videnskabelige interesse, som knytter sig til den, fordi den er en af 
de faa repræsentanter for en eiendommelig, forkrøblet gren paa 
planterigets stamtræ. Jeg maa faa lov til at tage dette theoretiske 
først. 
Som mine læsere ved, er planterne og dyrenes legemer op- 
byggede af celler. De mindste dyr og de mindste planter bestaar 
af én enkelt celle; de større levende væsener er sammensatte af 
flere eller talrige eller utallige enkelte celler paa lignende maade, 
som vore bygninger er sammensatte af talrige enkelte mursten. Vi 
1) Foredrag i »Selskabet til videnskabelighedens fremme« (november 1888). 
