7 
Imidlertid kjendte de flamske hvalfangere meget godt denne 
hval og især dens fangstfelt mellem Island og Norge, hvor den for- 
trinsvis fangedes omkring Nordkap, hvilket navnet »nordkaper< ogsaa 
tyder paa. At dette virkelig forholdt sig saaledes, har man baade 
historiske og naturvidenskabelige beviser for. Efter dr. F. Miillers 
beretning (Geschiedenes der Nordsche Compagnie) fremgaar det, at 
allerede paa 15 hundretallet, førend spitsbergenfangsten var begyndt, 
havde hollænderne drevet hvalfangst ved Nordkap. Den kongelige 
regjering i Danmark udstedte nemlig i 1596 forbud mod hvalfiskeri 
der. Det moscoviske selskab i Hull drev ligeledes fiskeri ved Nord- 
kap siden 1598. I 1622 blev det tilladt bremerne at fiske der; 
hollændere kjøbte undertiden tilladelse, men visselig ligesaa ofte 
drev de fiskeri uden lov. Danskerne var ogsaa med i nordkaps- 
fiskeriet. At der i dette af fremmede nationer drevne fiskeri ved 
Norges nordligste kyster maa have været indbefattet hvalfangst, 
fremgaar desuden af et fund, som jeg i 1882 og 1883 gjorde i Has- 
vik paa Sørøen.') Det var mig bleven fortalt af forskjellige folk 
fra Vestfinmarken, at kirkegaardsmuren paa Hasvik skulde indeholde 
en hel mængde hvalben. Dette omtales allerede af Leem og den 
bekjendte Sven Nilsson (Skandinavisk fauna, Dåggdjuren, 1847, 
pag. 643), der citerer den førstnævnte, ytrer interesse af at vide, 
»hvilken hvalart de ben have tilhørt, hvoraf kirkegaardsmuren i Has- 
»vik er bygget og som ligger strøet i mængde paa stranden.» Efter 
en del udgravninger omkring paa de forskjellige steder ved Hasvik- 
bugten, fik jeg snart samlet saamange hvalben, at arten kunde be- 
stemmes. Det viste sig da, at alle disse fra jorden udgravede lev- 
ninger tilhørte nordkaperhvalen. Endnu gaar der sagn om hollænder- 
nes hvalfangst i tidligere aarhundreder der, ligesom man ogsaa har fun- 
det stykker af metalkar efter deres trankogning. En høi der i nærhe- 
den kaldes endnu »Hollænderhaugen<. I det følgende aar (1883) fandt 
jeg ved Sørvær ligesom paa Vardø levninger af nordkaperen. I for- 
bindelse hermed skulde jeg anse det for rimeligt, at de hvalben, som 
ifølge fiskeres og hvalfangeres beretninger findes paa Fiskerøerne 
ved den Murmanske kyst, hvor der endvidere i Karabella paa øen 
Anikijef findes indskrifter efter tyske skippere, især flensborgere, 
1) G. Guldberg: Sur la présence, aux temps aneiens et modernes de la 
baleine de Biscaye (ou Nordcaper) sur les cötes de Norvége, Bull. de Pacad. 
roy. des sciences de Belgique (3me serie) t. 7. 
