SI 
Naar fiskene bliver forstyrrede paa denne maade, udsender de heftige 
elektriske stød, som øieblikkelig dræber de padder og fiske, der befin- 
der sig i nærheden. Derved udtømmes de, saa man kan tage dem med 
hænderne; dog bør man trække tykke gummihandsker paa, hvis man 
vil være ganske sikker for ubehageligheder. De stød, fiskene kan ud- 
sende, naar de er 1 fuld vigør, er nemlig overordentlig heftige. Da 
Sachs engang kom til at lade en aal falde ned paa sin ene fod, blev 
han øieblikkelig kastet overende, og smerten, som ledsagede stødet, var 
saa heftig, at han uvilkaarlig satte 1 at skrige. 
Der er, som bekjendt, to forskjellige sorter eller afarter af elektri- 
citet, den, der kan frembringes ved gnidning (f. eks. 1 elektrisermaskinen) 
og den, som frembringes i de galvaniske batterier. Den elektricitet, 
gymnoten udvikler, synes at forene i sig begge disse elektricitetssorters 
egenskaber. Den nærmer sig til den dynamiske elektricitet (den paa 
kemisk vei frembragte) ved sine kemiske virkninger, ved gjennemgang 
gjennem vædsker og ved sit forhold til galvanometeret. Den anden af- 
art, den statiske elektricitet, ligner den derimod ved den lethed, hvor- 
med den forplanter sig ogsaa gjennem daarlige ledere og ved sin sterke 
spænding. I sin virkning paa legemet, endelig, ligner den til forveks- 
ling den af induktionsapparater frembragte elektricitet. 
Efter La Nature ved —t. 
Australien. 
Landet, floraen, dyrelivet og mennesket. 
Australien har en overflade, som foreløbig kan anslaaes til syv 
millioner seks hundrede og tredive tusen kvadratkilometer, og som inde- 
sluttes af en kystlinje paa femten tusen kilometers længde. Det lille 
fastland er følgelig kun fire femtedele saa stort som Europa, femten 
gange saa stort som Frankrige. Hvis det løsrev sig fra resten af klo- 
den, for som en ny drabant at kredse rundt jorden, saa vilde denne 
vor nye maane kun være fjerdeparten saa stor som den gamle. 
Næsten overalt er adkomsten til landet lidet indbydende. Særlig 
nord- og nordøstkysten dannes paa lange strækninger af rev og bræn- 
dinger, mellem hvilke der kun med lange mellemrum er et trangt sund. 
Grundt er havet, som omgiver denne store ø, og fladt er landet selv, hvis 
vigtigste høidedrag — fjelde paa knapt tusen meters høide — skyder 
ud fra de saakaldte australske alper, en bergmasse, hvis høieste toppe 
sjelden overstiger to tusen meter, og som vilde gjøre en ynkelig figur 
wed siden af Gothard, Mont-Blanc eller Mont-Rosa. Seet fra havet 
4* 
