63 
en dybde af 603 fod og opgav forsøget, især paa grund af de store 
flintstenslag, man stødte paa, og uden at naa gjennem kridtlaget. I 
1872 foretoges ligeledes et forsøg ved Aalborg, hvor man naaede til 
1272 fods dybde. . Lagene, der gjennemboredes, var indtil 120 fod ler 
og sand, indtil henimod 1150 fod kridt med meget lidt flint, og indtil 
1272 fod graahvid kiselrig mergelkalksten.  Derpaa opgaves dette forsøg, 
der væsentlig var foretaget for privat regning; men blandt alle de forsøg, 
der hidtil er foretagne i Danmark, er dette det, der er naaet dybest. 
Tildels- efter nogle artikler i , La science illustrée*. F.U. 
Elektrisk lys. En engelsk videnskabsmand, som holder sterkt paa 
elektricitetens anvendelse som belysningsmiddel 1 husene, har paa sit tag 
opsat en vindmølle, ved hvis hjælp han driver en dynamomaskine som 
atter afgiver elektricitet til akkumulatorer (opsamlere). De lagrer elek- 
triciteten, til der er brug for den og afgiver den da til glødelamperne. 
Ved en halv dags arbeide producerer vindmøllen nok elektricitet til 
underhold af ti lamper (med en lysstyrke lig 8 lys) 1 fire aftener paa 
tre eller fire timer. | 
Vinden, og hos os ogsaa vandkraften, burde man 1 virkeligheden i 
meget stor udstrækning kunne benytte til produktion af billigt lys. Her 
er et felt, hvor driftige ingeniører maatte kunne gjøre et gavnligt og ind- 
bringende arbeide. 
Undersøiske fartøier. Man har allerede for flere aar 'tilbage 
forsøgt sig 1 konstruktionen af undersøiske fartøier, væsentlig bestemte 
til krigsbrug. Intet af de tidligere forsøg har været ubetinget vellykket, 
mest kanske paa grund af, at de dreves med damp. Dette medførte 
store ulemper, ikke mindst med hensyn til luftforsyningen ved længere 
ophold under vandet. I Frankrige er der nu konstrueret et nyt under- 
søisk skib, der drives ved elektricitet og, som efter den elektriske aal 
gymmotus electricus bærer navnet Gymmote. Forsøgene med dette far- 
- tøi skal have givet meget gode resultater, efter hvad admiral Paris har 
meddelt i det franske akademi. 
Skibet kan med lethed styres, baade lige i vandfladen og 1 større 
dyb; det holder sig med nøiagtighed paa det dyb, paa hvilket det ind- 
stilles, og dets hastighed lader sig uden vanskelighed regulere. Besæt- 
ningen generes ikke af luftmangel, og indtil et vist dyb kan føreren 
med lethed overse omgivelserne. Foruden den mulige anvendelse til 
krigsbrug mener admiral Paris at den nye fartøitype vil kunne gjøre 
god tjeneste ved undersøgelser af havbunden. Naar skroget bygges saa 
sterkt, at det kan modstaa trykket paa de større dyb, og naar hastig- 
heden gjøres liden, saa mener han, at den elektriske undervandsbaad 
vil lade sig anvende til nøiagtige undersøgelser af havbunden, til ind- 
samling af dyr paa denne og til studier over havdyrenes levevis. Selv- 
følgelig maatte der arbeides med elektrisk lys. 
Den største astronomiske kikkert, man for tiden har, findes 
paa Lick-observatoriet (oprettet af en amerikansk rigmand James Lick) 
paa toppen af mount Hamilton i Kalifornien, 1500 meter over havet. 
Objektivlinsens gjennemsnit er 914 millimeter. Arbeiderne med dette 
