80 
middelsstørrelsen hos dem vilde kaldes liden hos os. Efter Cauvins- 
maalinger skal størrelsen være 1.65 meter for mænd, 1.53 for kvinder. 
Yderlighederne 1 størrelse ligger, som man kunde vente det, mindre: 
langt fra hinanden end hos os; dog er der mellem de forskjellige stam- 
mer forholdsvis ligestore forskjelligheder som mellem forskjellige euro- 
pæiske nationer, englændere og franskmænd, tyskere og italienere. Alt 
efter stederne, de lever paa, og jordbunden, som de bebor, er menne- 
skene store eller smaa, svage eller kraftige, frastødende eller tiltalende. 
»I Afrika staar befolkningens inddeling i den mnøieste forbindelse med. 
den levevis, de forskjellige klimater betinger og hænger sammen med 
plantevekstens udvikling og mængden af nedbør'« Den samme lov 
har ogsaa i Australien den fuldeste gyldighed. Indbyggernes sæder og 
legemlige udvikling bestemmes af næringens art og mængde; varmen, 
kilderne og elvedragene er faktorer, som indvirker paa legemsudvik- 
lingen og forstanden. Der ligger en dyb sandhed til grund for den 
gamle lære, at mennesket fødtes af en fugtig jordklump, i hvilken en 
solstraale trængte ind. Kineserne betegner klimatet med tegnene luft: 
— vand — jord, og hvilket dyr, hvilken plante findes der, som ikke er 
afhængig af disse elementer? Alt efter levestedet er Australiens ind- 
fødte forskjellige i alt det, som kan vise forskjelligheder: legemsstørrelse, 
haarvekst, forholdet mellem krop og lemmer, hudfarve, legemlige og. 
aandelige evner, hytter og gjemmesteder, vaaben, husgeraad og red- 
skaber, sprog og sæder. Man forbauses over at se, at vaner og skikke: 
er saa strengt forskjellige hos de forskjellige stammer, men man glem- 
mer at undersøge ulighederne i de ydre forholde. 
Med hensyn til legemlig udvikling staar disse negere, i det store 
og hele taget, mindst paa høide med vort eget folk, franskmændene. 
De er oftest bredskuldrede, med veludviklet bryst, men har mindre og 
elegantere lemmer end det høieste aristokrati hos os kan opvise; kunde 
en engelsk arbeider faa to fingre ind i haandtaget paa deres skjold, 
saa var det det meste. Det tunge og vedholdende arbeide, som følger 
med jordbrug, har skaffet os kraftige lægger og svære næver; austral- 
negeren er jæger og har derfor mere brug for bøielighed og behæn- 
dighed end for evne til at tage haarde tag, og det finder sit udtryk 1 
hans hænders og hans musklers bygning. Ved baglemmernes store be- 
vægelighed minder han om de firhændedes familie; fødderne er ikke 
saaledes som hos os ubrugelige til alle andre funktioner en den at 
holde legemet opreist, stortæerne benyttes tvertimod i adskillig udstræk- 
1) Élisée Reclus: »Bassin du Nile. 
