IE Å 
delen — saaledes som I har seet den f. ex. paa en kjikket ankel —; 
sker derimod udsivningen paa en fri flade, fjernes vædsken paa 
forskjellig vis alt efter stedet, hvor den afsondres, ved snue, hoste, 
tynde afføringer o. s. v. Varer processen længere, sker der paa 
stedet dels en celledeling af bindevævsceller og andre fastsiddende 
celler, dels en wudsondring af hvide blodlegemer gjennem de 
fineste blodkarvægge; cellerne ophobes i den udsondrede vædske, 
som derved faar et forandret gulligt udseende, som i de senere 
dages afsondring ved en snue, eller som materien i en svul. Under 
denne forøgede celledannelse voxer de nydannede celler i huden 
eller slimhinderne fremover saaret og danner ny hud; dermed er 
processen endt. I de dybere væv er det bindevævscellerne, der 
overtager dette reparationsarbeide og danner nyt bindevæv. Er en 
fremmed gjenstand trængt ind, kan den i sjeldne tilfælde opløses 
og opsuges; oftest bliver den udstødt igjen, idet materien, som 
har dannet sig omkring den, baner sig vei gjennem huden og ud- 
tømmes sammen med gjenstanden; isaafald lukker det nydannede 
bindevæv efter og danner et ar. Mængden af materie kan ogsaa 
være saa liden, at den opsuges igjen, og det nydannede bindevæv 
danner en kapsel om gjenstanden, som saa bliver liggende der uden 
at gjøre mere skade. Under denne betændelsesproces kan større 
eller mindre dele miste sin livskraft og dø bort; mindre dele kan 
opløses i materien, de større afstødes som sorte masser; dette kal- 
des i medicinen gangræn. Det er denne betændelsesproces mere 
eller mindre ændret efter irritationens art og stedet, hvor den fore- 
gaar, som gjentager sig overalt i de forskjelligste organer, ved simple 
katarrer og alvorlige betændelser, naarsomhelst organismen lider 
under en udenfra kommen skadelig paavirkning. 
Saadanne udenfra kommende sygdomsvækkere kan nu enten 
være af mekanisk eller af kemisk natur, eller de kan være levende 
organismer. 
Virkningen af en mekanisk insult er en betændelse paa det 
trufne sted; men sygdommens form og betydning er vidt forskjellig 
efter insultens intensitet og det trufne sted. Ved en kugle i hjer- 
nen og en kugle i foden er aarsagen den samme og de anatomiske 
forandringer, som fremkaldes, tilnærmelsesvis de samme, men dog 
er virkningen for organismen vidt forskjellig. Dette er saa selv- 
følgelig, at jeg ikke skal opholde mig videre ved det. Jeg skal 
