I 15 
Endel af de aller lavest staaende dyreformer, protozoer, kan 
vistnok ogsaa snylte i det menneskelige legeme, og maaske skyldes 
koldfeberen slige snyltende protozoer; men man kjender lidet til 
dem endnu. 
De snyltende, sygdomsvækkende planter hører alle til soparterne. 
De egentlige soppe optræder næsten kun som snyltere i huden og 
betinger forskjellige slags hudsygdomme; en af dem, trøskesoppen, 
snylter paa mundens slimhinde især hos smaabørn; kun en enkelt 
art, actinomyces, kjender vi, som hyppigere fremkalder livsfarlig 
sygdom ved at trænge ind i legemets indre væv og der frem- 
kalde udbredte betændelser og materiedannelser.  Gjærsoppene har 
kun betydning ved enkelte mave- og tarmsygdomme. 
Derimod har spaltesoppene, de encellede soppe, som formerer 
sig ved deling, en overordentlig stor betydning som sygdomsaarsag 
for mennesker og dyr. De kaldes oftest bakterier, fordi de hyppig 
optræder i form af smaa stave eller ogsaa mikrober, d. v. s. mikro- 
skopiske smaavæsener. 
Disse bakterier eller mikrober er menneskehedens svøber; dem 
skyldes det langt overveiende antal sygdomme, som hersker blandt 
os, dels som daglige gjæster i form af tæring, lungebetændelse etc., 
dels som farsoter, der lig kolera eller pesten nu og da drager her- 
jende gjennem landene og bringer død og forfærdelse over folkene. 
For en hel del af vore mest udbredte sygdomme som tæring, 
miltbrand, rosen, nervefeber, kolera, barselfeber og andre saarsyg- 
domme eller blodforgiftninger, for lungebetændelse, difterit og flere 
andre sygdomme er det bevist, at de skyldes mikrober, og næsten 
for hvert aar som gaar, findes en ny mikrobe som aarsag til en af 
vore almindelige sygdomme. Den tid ligger vel ikke langt borte, 
da de skyldige mikrober findes for alle vore smitsomme sygdomme. 
Naar sygdomsvækkende bakterier trænger ind i vort legeme 
paa en tid, da dette yder dem en god jordbund for deres trivsel, 
— det er heldigvis ikke altid tilfældet — udvikles og formerer de 
sig der, ofte i en lynende fart. De ernærer sig da paa legemets 
bekostning. 
Ligesom vi ved, at naar en sopart under en gjæring formerer 
sig i en vædske, saa frembringer hver art et for den eiendommeligt 
kemisk produkt, alkohol, eddike, melkesyre, smørsyre 0. S. V., Saa- 
ledes maa vi ogsaa antage, at de sygdomsvækkende mikrober 
Q* 
