124 
ben i veiret, hæver sine klør op som en danser, der vil tage sig ud, 
løfter øinene mod himmelen og i denne stilling dreier den sig rundt; 
stundom stopper den for at balancere snart til høire, snart til venstre og 
hermed fortsætter den, til den af træthed maa indtage en stilling, der er 
bekvemmere for den. Hvis den elskede da nærmer sig, begynder den at 
danse paa en frisk igjen og bærer sig, som om den havde drukket for- 
meget. Af og til forsøger den at fange den elskede med sine store 
klør, men uden voldsomhed; den synes enten at ville vinde hende ved 
overtalelse, eller kanske er den ræd for hendes klør. Denne sort 
kurmageri blandt krabber har man før ikke kjendt. 
Association. C.Ph. Sluiter har i Batavia iagttaget et merkeligt til- 
fælde af mutualisme eller gjensidig hjælp mellem nogle smaafiske og 
nogle aktinier eller sjøroser, der sidder paa afdøde koraller. Aktinierne 
har indtil 7 cm lange tentakler (fangtraade), og disse tentakler er som hos 
alle aktinier forsynede med de saakaldte neldeapparater, som er meget ube- 
hagelige at komme i berørelse med, fordi de fremkalder brændende 
fornemmelser og virker giftigt. De smaa fiske opholder sig mellem 
tentaklerne og undgaar derved fortølgelse af andre større fiske. Satte 
Sluiter nogle af de smaa fiske i et akvarium sammen med større fiske 
og uden aktinier, blev de altid opspist af de store. Smaafiskene hjælper 
aktinierne til at faa føde, idet de snapper hvad spiseligt, der kommer 
i nærheden, og bringer det ind mellem tentaklerne paa aktiniens mund- 
skive; her deler smaafiskene og aktinien maaltidet, idet de første spiser 
af den saa længe, indtil aktinien har faaet slugt den helt ned i maven. 
Spaltning af nikkel og kobolt. Man har tidligere anseet nikkel 
og kobolt for at være elementer, d. v. s. grundstoffer, der ikke paa 
kemisk vei lod sig spalte, metaller i lighed med kobber, tin, jern o. s. v. 
Efter nye undersøgelser af dr. Kriiss 1 Minchen er dette ikke tilfældet. 
Det, man hidtil har kaldt nikkel og kobolt er metalblandinger (legeringer), 
der begge indeholder et og samme hidtil ukjendt grundstof foruden 
de forskjellige metaller. De to metaller staar altsaa i et noget lignende 
forhold til hinanden som bronce og messing, af hvilke jo det første 
indeholder kobber + tin, det andet kobber + zink. Paa samme 
maade synes det at være med de to nævnte metaller, det ene er nikkel 
—- ukjendt grundstof, det andet kobolt + det samme ukjendte grund- 
stof. Saaledes har vi ialfald forstaaet de hidtil givne meddelelser om 
sagen. 
Ridende myrer. I Siam forekommer der en art smaa, mat graa- 
farvede myrer, som fortrinsvis opholder sig paa fugtige steder, bl. a. 
gjerne i badehuse, hvorfra man ofte kan se brede kolonner af dem 
drage ud paa fangst. De lever af dyriske stoffer og »arbeiderne« er 
omtrent halvt saa lange som vor almindelige skovmyre. Midt i kolon- 
nerne ser man imidlertid med visse mellemrum betydelig større exemplarer ; 
af og til kommer der midt inde blandt de andre en ordentlig myre-kolos 
rolig anstigende, en ren elefant i forhold til de øvrige. Dens tykke, 
skinnende sorte hoved er større end hele kroppen forresten, og paa 
