135 
Denne afvigelse fra forældrene spiller nu en overmaade stor 
rolle i den organiske verden. Flytter forældrene hen til et andet 
klimat, til andre naturforholde end de, under hvilke de er fødte, Saa 
vil disse nye forhold have en indvirkning paa dem, der kanske først 
vil vise sig tydelig hos deres afkom; er saa de nye eiendommelig- 
heder, der viser sig hos børnene, af den art, at de blir bedre 
skikkede til at leve under de nye forhold, saa vil de udvikles end 
mere hos dem, og deres børn vil have dem i endnu høiere grad; 
herved kan der lidt efter lidt udvikles helt nye racer eller endog 
nye arter. Dette er, hvad der kaldes progressiv arv, idet de hos 
forældrene allerede tilstedeværende eiendommeligheder træder tyde- 
ligere i dagen hos børnene. 
Dernæst har vi den ting ved nedarvingen, at mandens egen- 
skaber som regel nedarves paa de mandlige efterkommere og mo- 
derens egenskaber paa de kvindelige, hvad vi kalder begrænsnin- 
gen til kjønnene. Dette træder skarpest frem ved de saakaldte 
sekundære kjønskarakterer, som mandens skjæg, dybere stemme, 
kraftigere muskulaturer, kvindens rigere fedtdannelse, længere haar 
og melkekjertlernes bygning. Men det strækker sig ogsaa til andre 
egenskaber, og ganske udpræget er dette med hensyn til de aande- 
lige eiendommeligheder. Hvad vi kalder nervøsitet, er Jo som oftest 
et særkjende for det kvindelige kjøn, og hvis De vil se Dem lidt 
om blandt Deres damebekjendtskaber, er jeg sikker paa, at De vil 
finde adskillige exempler paa, at nervøse mødre har døtre, der er 
endnu mere nervøse end mødrene, er mere modtagelige for indtryk 
end dem, har mindre evne til at staa imod i livets kampe o. s. v. 
Akkurat det samme kan De forresten finde blandt mændene, men 
mindre hyppigt. Herved er forresten at merke, at mange egen- 
skaber ikke bemerkes i alle aldere, men er indskrænkede til be- 
stemte alderstrin og at de, naar de er arvede, først gjør sig gjæl- 
dende paa det alderstrin, da de har vist sig hos avlerne. Et barn 
af en nervøs fader eller moder behøver ingenlunde at vise tegn paa 
sit nervøse temperament i barneaarene. — Nervøsitet kommer med 
aarene, paa samme alderstrin, da den gjorde sig gjældende hos av- 
lerne. Ogsaa her gjør den progressive arv sig ofte gjældende, idet 
hvad der hos avlerne kun var noget, der gjorde vedkommende 
pikant og interessant, hos atkommet er en sygelig nervøsitet, 
der grænser til galskab. Der er ingen tvil om, at mangen sinds. 
