12 
storme. Større krabber og krebse, f. eks. hummere, som man 
vil tørre, maa aabnes og de bløde dele udtages; dette sker 
bedst ved at løsne rygskjoldet med en kniv. Man kan ogsaa 
skille halen fra kroppens forreste parti, hvorpaa de blødere dele 
borttages gjennem aabningen. De større klør aabnes i leddene 
og indholdet uddrages ved hjælp af en staaltraad. Er skallet 
renset for sit indhold, lægges det en tid i rent vand, hvorpaa 
det lægges bort til tørring i skyggen. 
Større skjel og konkylier, som man vil bevare, kastes først 
i kogende vand, hvorefter dyret udtages. Skallet udskylles med 
rent vand og tørres langsomt 1 skyggen. 
Korstrold, kraakeboller (søpindsvin), koraller og svampe, som 
man vil tørre, maa først lægges en tid 1 ferskt vand, forat saltet 
kan blive udtrukket. Salt trækker nemlig fugtighed til sig fra 
luften. Denne slaar sig paa dyret, der lidt efter lidt vil skimle 
og falde fra hinanden. Paa kraakeboller maa munden, de saa- 
kaldte tænder udtages forat man kan faa indmaden ud. Indsiden 
udskylles med et desinficerende stof; syrer maa ikke bruges, 
da de angriber dyrets kalk. Efter udskylningen sættes munden 
ind igjen og dyret lægges hen til tørring. 
Planter. 
Til bevaring af planterne fra de indsamles i marken til 
man skrider til den videre præparation kan man enten anvende 
en af de almindelige botaniserkasser eller en mappe, gjort af to 
tykke papplader, der sammenholdes af remme eller baand, og 
saaledes indrettet, at den kan bæres over skulderen. I mappen 
indlægges nogle ark tykt pressepapir, mellem hvilke planterne ved 
indsamlingen anbringes, i det man passer paa at udbrede dem 
nogenlunde ordentlig. Samler man planterne i en botaniserkasse, 
saa bør man saa snart som muligt tage dem ud af denne og 
skride til præpareringen. 
Til denne behøves en plantepresse og pressepaplir. 
Det pressepapir man mest anvender og som faaes hos de 
