166 
finne gjør den noksaa kjendelig, ialfald for et øvet øie. Alle tre 
arter er forsynede med kegleformige tænder baade i over- og un- 
derkjæven, og hører derfor til den gruppe, der betegnes som tand- 
hvaler eller delfiner!), i modsætning til bardehvalerne, til 
hvilke bl. a. vaagehvalen, seihvalen (balænoptera laticeps) sildehvalen 
(balænoptera musculus) samt den store grønlandshval hører. 
Tildels kommer delfinflokkene af sig selv ind i Bildestrømmene, 
idet de gaar langs landet for enten at komme ind i skjærgaarden 
efter sildestimene eller søger tilhavs igjen, efterat have været paa 
ekspedition inde i fjordene. Tildels driver ogsaa fiskerne, naar det 
er større flokke det gjælder, fuldstændig klapjagt efter dem og jager 
dem i sine baade fra fjorden indover i sundene — hvalerne er jo 
lungeaandende dyr, som maa søge op til overfladen med smaa mel- 
lemrum og derfor altid gjør sin nærværelse kjendelig. 
Har der nu paa den ene eller den anden maade samlet sig en 
større eller mindre delfinflok i en af Bildestrømmene, gjælder det 
for fiskerne paa de omliggende gaarde, der har privilegium paa hval- 
fangsten, at sikre sig mod, at dyrene undslipper. Det sker simpelt- 
nok ved, at der spændes en almindelig sildenot (n, n paa kortet) 
over den aabne ende af strømmen fra det ene land til det andet. 
Enderne af noten eller nøterne — ofte maa flere sammenbindes — 
fastgjøres i land, og dermed er hvalflokkens tilbagetog til fjorden for- 
hindret. Hvor skrøbeligt stængselen er, har nemlig hvalerne intet 
begreb om. Selv de mindste af dem kunde med lethed gaa gjen- 
nem den tynde not og gjenvinde friheden. Det har de imidlertid 
ikke forstand til. Kun en yderst sjelden gang hænder det, at en hval 
bryder igjennem, efter hvad der paastaaes helst naar noten er ny 
og derfor temmelig lys af farve. De gamle brune nøter respekterer 
de forskjellige delfinarter saavelsom vaagehvalerne med en aldeles 
overtroisk frygt, som kun den aller sterkeste ophidselse kan bringe 
den til at glemme. | 
Naar hvalerne er stængt, gjælder det at faa dem i land. Dyrene 
har endnu en temmelig stor plads at tumle sig paa og vilde derfor 
1) Til samme gruppe hører af norske hvaler ogsaa nisen, grindehvalen, 
nebhvalen (hyperoodon diodon) o. a. 
