221 
Ifølge et brev fra hr. Klerk til undertegnede har han forrige aar paa 
opfordring af kommandør C. B. Lilliehöök ladet sine merker undersøge 
af handelsstedets bestyrer i Bossekop. Denne fandt, »at bolterne nu 
stod I m. 10 cm. over tanggrænsen«. Dette er første gang en be- 
tydeligere stigning af landet hos os er iagttaget ved sikre merker. 
Denne sag har, hvor det gjælder saa betydelige maal som det nævnte, 
ikke alene theoretisk men, som man let forstaar, ogsaa praktisk interesse 
for bestemmelse af skjær og havne, brygger, søboder o. s. v. Den for- 
tiener derfor at blive gjenstand for nøiere undersøgelse. 
I det storetaget synes der ved Norges kyster at foregaa en op- 
stigning af landet. Denne er imidlertid ujævn; enkelte steder, f. eks. 
Jæderen, hvor man har kjæmpehauger lige ned i fjæren, kan der ikke 
have fundet nogen stigning sted i historisk tid. 
Hans Reusch. 
Skovødelæggelsen er ikke noget privilegium for det overkultiverede 
Europa alene; ogsaa i visse dele af de forenede stater begynder skov- 
mangel at gjøre sig gjældende. Forat modarbeide denne har man, efter 
hvad Die Natur meddeler, i Dakota, Nebraska og Kansas grebet til en 
ganske eiendommelig forholdsregel, idet man har indstiftet en aarlig 
arbor day, paa hvilken hele befolkningen planter træer! Denne 
»festdag« blev ved frivillig overenskomst oprettet allerede for 15 aar 
siden, men er nu blevet fastslaaet ved lov. Mere end 100,000 hektar 
er bleven beplantet paa denne maade. 
Meteorstenenes oprindelse; en videnskabelig strid. Dr. Reusch's 
arbeide om meteorstene blev for et par aar siden oversat paa tysk; 
nogen tid efter fremkom ogsaa 1 Amerika en fremstilling af arbeidets 
almindelige resultater (i »American Naturalist<). Hans undersøgelser 
bragte nye grunde for den allerede før af astronomer fremsatte anskuelse, 
at meteorstene, stjerneskudsværme og kometer i grunden er et og samme 
fenomen. Han efterviste nemlig, at meteorstenenes struktur, der ikke 
før var gransket med dette for øie, svarer til theorien; endvidere fandt 
han, at man ved studiet af falddatummerne for mange meteorstene 
kunde slutte, at de bevægede sig rundt solen i sluttede baner. En af- 
handling rettet mod Reusch's tydning af meteorstenes struktur oplæstes 
for nogen tid siden i det Belgiske geologiske selskab. Afhandlingen, 
hvis forfatter er Stanislas Meunier, der har skrevet en vidløftig bog om 
meteoriter, bragte ingen nye facta, idet han kun henholdt sig til under- 
søgelser ældre end Reusch's. Den var fremkommen i anledning af, at 
den amerikanske astronom, Newton, som med Schioparelly deler æren 
for at have tydet stjerneskuddenes natur, havde udtalt sin tilslutning til 
Reusch's undersøgelse. 
Efter oplæsningen fremtraadte den bekjendte astronom Å. Houzeau;. 
han fastholdt ligeoverfor Meunier den blandt astronomerne herskende 
anskuelse. Om kometerne bemerkede han, at de nu maa ansees 
for hobe af faste smaalegemer. Spektralanalysen taler herfor. Man 
| kan aldeles ikke holde dem for gasagtige. Stjernerne sees igjennem 
| dem, uden at deres plads forrykkes ved lysbrydning. Endvidere har 
| 
