261 
ganske 1 overkjæven. Hos de fiskeædende tandhvaler er de koniske 
og meget talrige, der kan være lige op til 100 tænder. Mellem 
bardehvalernes barder og næringen er der ligeledes en vis overens- 
stemmelse, thi jo finere og mindre de dyr, hvoraf hvalen lever, er, 
desto finere er barderne. J. Grieg. 
Om landets stigning i Norge. 
I »Naturencs julinummer er omtalt de undersøgelser om landets 
stigning, der er foretagne i Sverige, og de resultater, man væsentlig 
nu efter Holmströms arbeider er kommet til. 
Spørgsmaalet om, hvorvidt en stigning af landet i den historiske 
tid lader sig paavise ogsaa for Norges vedkommende, har allerede 
flere gange og temmelig langt tilbage i tiden været oppe ogsaa her 
i landet, ihvorvel det ikke paa langt nær i den udstrækning som i 
vort Naboland har været under diskussion. 
Spørgsmaalet er imidlertid af saa stor, ikke alene theoretisk, 
men ogsaa praktisk og almen interesse, at vi tror det berettiget i 
korthed at sammenstille det vigtigste af, hvad man ogsaa for vort 
lands vedkommende ved om en forandring af forholdet mellem land 
og hav. 
Spørges, om vi er sikre paa, at en niveauforandring har fundet 
sted i Norge, da behøver vi blot at henvise til de store masser af 
skjæl, skjælbanker, som findes ophobede, særlig i Smaalenene, høit 
over nuværende havstand og langt inde i landet, til strandlinjer, nu 
liggende indtil mere end 170 m. over havet, til de af lerlag frem- 
dragne skeletter af hvaler, til de paa fast fjeld og i stor høide sid- 
dende rur, til huller efter boremuslinger o. s. v., og det svar, som 
dette giver, er tydeligt nok. 
Ganske anderledes vanskeligt blir det at give et tilfredsstillende 
svar, naar man spørger, om vi har vished for en niveauforandring i 
den historiske tid og i nutiden. 
Det blir her at afhøre en række vidner. De, som her er nær- 
mest til at optræde, er de tusinder af fiskere og lodser, som findes 
langs vore kyster, og som jo skulde nødes til at være iagttagere. 
De er ogsaa afhørte af forskjellige, men deres vidnesbyrd har under- 
tiden gaaet i stik modsat retning for et og samme sted. Dette kan 
