274 
januar, og først i midten af februar er ialmindelighed de regulære lofot- 
fiskere samlede. Reisen til Lofoten foregaar ialmindelighed paa 
baad, idet kun dybsagnfiskere og tildels leiekarle benytter dampskib, og, 
som seet tidligere, meget faa har bygdefarere, hvormed en del følger. 
Da fiskerne medbringer ikke alene redskaber og kost, men agn, ved, 
sengklæder, gangklæder, stamper og tomtønder til rogn og lever, er 
bagagen temmelig betydelig, hvorfor bruges som oftest 2 baade. Af 
kister har hver mand 2: en kostkiste og en klædeskiste samt en niste- 
bomme. Er natten mørk samt i stormveir lægges tillands. Haves hus - 
paa baaden, forbliver mandskabet ombord; hvis ikke søges husrum 
iland. I tidernes løb har der dannet sig 1 leden stationer, som fortrins- 
vis søges af lofotfarerne, og som danner maalet for en almindelig dags- 
reise. Til bekvemmelighed for fiskerne er opført paa flere af disse 
stationer, hvilke som regel er større handelssteder, særskilte. logishuse. . 
Trods den for mange lange reise, under hvilken maa passeres flere 
haarde søstykker, hører forlis dog til sjeldenhederne. 
Ankommen til Lofoten er den første gang til væreieren forat er- 
holde husrum, hvis man ikke selv har rorbod, hvilket hører til und- 
tagelserne udenfor Henningsvær og tildels Vaagene. Ialmindelighed er. 
husrum sikkret fra foregaaende aar, idet de fleste holder sig fortrinsvis 
til det vær, med hvis havbund, farvand, med og særlige vindforholde 
de engang er blevne fortrolige. I saa henseende lader ogsaa aftalerne 
meget tilbage at ønske med hensyn til klarhed. I'orakelsvar og fortolk- 
ninger har nemlig nordlændingen sin styrke. Noget udpræget sammen- 
hold mellem fiskere fra de enkelte præstegjeld med hensyn til valg af 
vær er sjeldnere. En undtagelse herfra gjør almuen fra Statsbygden, 
Ørlandet og Melø, som holder næsten udelukkende til i Henningsvær 
samt almuen fra Vegø, som alle ror i Balstad. Hammerøværingerne 
holder sig fortrinsvis til Skroven, og Saltdalsværingerne, ogsaa kaldet 
Dalværingerne, til Storvaagen. 
Rorboderne er ialmindelighed indrettede til 12 mand, undertiden 
til 18, sjelden til 24. En 12 mands bod har en længde af 7.5 meter 
(12 alen), hvoraf 3.1 (5 alen) optages af den saakaldte fordør, og en 
bredde af 5 meter (8 alen). I fordøren, der er dannet af bordklæd- 
ning, opbevares redskaberne. I beboelsesrummet, hvis vægge derimod 
er af tømmer, og som altsaa har en længde af 4.4 meter eller en gulv- 
flade af 1.8 kvadratmeter pr. mand, er 1 2 hjørner opslaaet sengesteder, 
en over- og en underkøie i hvert med plads til 3 mand 1 hver køie. 
Mellem sengestederne eller ogsaa midt paa gulvet staar en kogeovn, og 
for hvert af de 2 smaa vinduer paa en rudehøide et bord. Indtil fem- 
tierne brugtes almindelig grue og røghul. Nu har derimod alle boder 
