276 
Efter baadens størrelse skjelnes mellem fembøringer (garn- 
baade), ottringer (natlinebaade) og trerømninger (dagline- og dybsagns- 
baade). Der er flere fremtrædende former. Helgelandsbaaden har en 
gammel tradition; thi allerede i Heimskringla siges følgende linier at 
være tagne af en »gammel« vise: 
»Saa følge kan 
Haleyske Furu, 
Senebundet Skib 
Svip er under Seil.« 
Oldtidens baade blev nemlig tildels syede sammen, hvilket endnu 
er tilfældet med de russiske lodjer. 
Ved lov af 23de mai 1857, den nugjældende lofotlov, er det for- 
budt garn- og natlinefiskere at begive sig paa søen før et bestemt 
klokkeslet, hvilket varierer efter dagens længde fra klokken 71, til 5 
om morgenen. Derimod kan dagline- og dybsagnfiskere ro ud, naar 
"de vil; men de første maa ikke trække sit redskab før nævnte tid. 
Som regel ror de nu ikke ud før efter de andre baade, da pladsen er 
saa optaget, at de ikke vil resikere at sætte sine redskaber, førend 
natbrugerne har begyndt at trække. Klokkeslettet signaliseres af op- 
synet ved heisning af et flag, hvad enten der er søveir eller ikke, idet 
loven har overladt og har paa grund af forholdene ikke kunnet andet 
end overlade bedømmelsen heraf til enhver enkelts skjøn. Fra baadene, 
som har ligget paa aarerne og søgt at fordrive tiden paa bedste maade, 
hilses gjerne flaget med et par hurraer eller med raabet »signal«, og al 
kraft sættes nu paa forat komme ud af sundene. Da der kun de fær- 
reste steder er nogen skjærgaard, er man snart i aaben sø, hvorpaa 
seilet heises, naar vinden tillader det. Kommen ud paa fiskepladsen, 
som kan være fra '/4 mil eller mindre indtil 2 mile fra land, eftersom 
fisken staar, trækkes redskaberne. Trækningen er ofte »ugrei«. De 
mindre sammenviklinger, »avl«, hvilke er de hyppigste, klares let ved 
at kappe, løse og smøge redskaberne samt derpaa sammenknobe dem. 
Men ikke sjeldent, især efter uveir, er de saaledes sammenviklede, at 
de ikke kan greies paa søen. De maa da føres paa land, et arbeide 
der kræver baade tid og arbeidskraft, eller forlades. En saadan større 
sammenvikling eller »vase< kan ofte indeholde flere hundrede garn 
(eller liner), hvoraf de færreste kan udgreies. Saasnart redskaberne er 
trukne, sætter natlinemændene ud nye liner, som de har medbragt æg- 
. nede, og begiver sig hjem igjen, medens garnmændene først maa »greie« 
sine garn, inden de kan udsætte dem paanyt. 
