282 
skaber. Hver betjent har sit distrikt. Enkelte af disse har en udstræk- 
ning af et par mile, og alle omfatter flere vær. Ved siden af sin politi- 
virksomhed, der strækker sig til fiskehavet og havnene saavelsom til 
landjorden, har betjenten tillige at forrette som forligsmægler samt at 
indsamle et ikke ubetydeligt statistisk materiale. Fra 1861 til 1888 har 
maximum af antallet af de ilagte bøder været 1.6 og minimum 0.17 % 
af det samlede belæg. Herved maa imidlertid lægges merke til, at de 
bøder, som ilægges for forseelser paa søen, rammer som regel den hele 
baadbesætning, mens boden i formen kun forelægges høvedsmanden. 
Denne indtager en særegen stilling til det øvrige mandskab, et forhold, 
som 1 flere retninger har noget patriarkalsk ved sig, da han 1 det for- 
resten ikke meget omvekslende livs forskjetlige forhold ansees som dets 
talsmand og ansvarlige beskytter. Han har ubetinget kommando paa 
baaden under udøvelsen af bedriften; alt kjøb og salg samt andre trans- 
aktioner vedrørende laget foregaar kun gjennem høvedsmanden, om denne 
end kan i mange tilfælde først raadføre sig med de andre; er en af 
besætningen syg, vil man, selv om hans tilstand ikke fordrer det, ofte 
se høvedsmanden følge har stil lægen; er en mand indkaldt til forhør 
eller har en privat tvist at afgjøre, møder han som regel ledsaget af 
høvedsmanden. De fleste bøder ilægges for: fortidlig udroning og for- 
sildig sætning samt for rolighedsforstyrrelse og ulovligt salg af øl, vin 
og brændevin. å 
Efter Magnus Lagabæters landslov »skulde alle søgsmaal hvile under 
sildefisket«. Christian IV's norske lov, om end væsentligst en »offuer- 
seet, corrigerit oc forbedrit« udgave af de gamle love og retterbøder, 
indeholder derimod følgende bestemmelse: »Svaris skal alle de brøde 
som skeer 1 sildfiskit, førend mand farer derfra«. Samme bestemmelse 
gjentages i Christian V's norske lov. For torskefiskets vedkommende 
har man en retterbod fra begyndelsen af det r4de aarhundrede, der 
paabød, at paa alle fiskesteder skulde enhver retstrætte staa i bero under 
skreifisket fra kyndelsmes (2den februar) til marimes (25de marts). Med 
hensyn til retspleien under lofotfisket var der ialfald i forrige aarhundrede 
og muligt tidligere ogsaa gjort ekstraordinære foranstaltninger, idet reskript 
af 23de mai 1771 paabyder gjenoprettelsen af det saakaldte Gregori- 
thing,') som altsaa maa have eksisteret 1 »ældre tider«. Fogden og 
sorenskriveren i Lofoten pleiede nemlig at være tilstede under fisketiden 
i Vaagen for at opretholde orden og behandle gjæsteretsvis opstaaede 
1) Efter Christian IV's norske lov (1604) skulde Stegens laugthing holdes S. 
Botolphi dag (17de juni). Efter Christian V's norske lov (1687) skulde holdes i 
nordlandene 3 thing aarligt: vaarthing ved paaske, midsommersthing (Ledingsberg) 
i juni og juli og høstthing i oktober. 
