283 
tvistigheder. Efter reskriptet skulde de ogsaa afgjøre de i fogderiet fore- 
faldende ordinære retssager, forsaavidt parterne var tilstede  Reskriptet 
hævedes ved reskript af 13de februar 1811. En noget lignende ordning 
indførtes paanyt ved lov af rste juli 1816. Efter denne skulde foged 
og sorenskriver sætte ret i Vaagen den første søgnedag i marts og fort- 
sætte, indtil de var færdig. Derpaa skulde de begive sig til Balstad og 
endeligt til Reine- Siden 1859 har der været ansat 1 —3 ekstraordinære 
dommere. De almindeligste forbrydelser er tyveri og bedrageri. Men 
selv disse maa siges at være sjeldne. Fra 1861—1888 har maksimum 
af behandlede tyvssager været 23 om aaret og minimum 4 samt af 
bedragerier henholdsvis 11 og o. Af disse vedkommer dog flere tyve- 
rier og bedragerier begaaede udenfor lofotfisket, men som er behandlede 
af den ekstraordinære dommer under dette, da man som oftest har an- 
ledning til at faa fat paa saavel angjældende som vidner, hvilket ikke 
altid er saa let paa grund af de ambulerende forhold, hvorunder en 
stor del af Nordlands befolkning lever. Mange private tvistigheder, som 
regel store bagateller, opstaaede 1 aarenes løb rundt om, afgjøres ogsaa, 
som nys nævnt, for opsynet i Lofoten, naar parterne træffer hverandre 
der, da det er den eneste anledning, de har til at faa sit mellemværende 
opgjort uden mellemkomst af sagfører. 
En gaaende fisk. 
Som enhver, har fiskene sine lemmer i den grad afpassede for 
svømming, at de i høieste grad er uskikkede for enhver anden slags 
bevægelse. Alligevel kjender man til nogle særdeles interessante und- 
tagelser. Der gives nemlig nogle slags fiske, som enten ydre omstæn- 
digheder eller trangen til næring nøder til for kortere eller længere tid 
at forlade vandet. Flyvefisken kan saaledes, foruden at svømme, ogsaa, 
rigtignok kun for en kort tid, holde sig svævende i luften. Der gives 
andre slags fiske, som kan gaa. Jeg wil nævne en fisk fra Brasilien 
(malthe vespertilio). Jeg har havt den mellem mine hænder og benytter 
anledningen til at omtale nogle af dens mest fremtrædende eiendomme- 
ligheder. I hosføiede tegning sees den fra bugsiden og 1 profil. 
Det er en fisk, som ikke kan svømme, men som ved hele sin byg- 
ning er nødt til at gaa, eller maaske rettere hoppe som en skrubtudse. 
Det meget store hoved bærer fortil en benspids, og ved grunden af 
denne findes næseaabningerne. Gjælleaabningerne har form af smaa 
huller og ligger fuldstændig oppe paa ryggen. Dette bevirker, at vandet 
kan holde sig længe i gjællekamrene, noget, der er af største vigtighed 
