302 
enkelte dele af vort land i den historiske tid, og vi skal derfor om- 
tale dem med nogle ord. 
Endnu for halvhundrede aar siden var det netop saavidt, at 
man vidste, der fandtes helleristninger i Norge. I de senere aar 
har man imidlertid faaet vished for, at helleristninger i virkeligheden 
forekommer endog i meget stort antal i en enkelt del af Norge, 
det sydlige af Smaalenenes amt. 
Helleristningerne forekommer her, som ogsaa ellers almindeligt, 
stadig i nærheden af vand, ved havet eller ved bredden af indsøer 
eller elve. 
Det synes af de, væsentlig af adjunkt Arnesen foretagne under- 
søgelser, at fremgaa, at ristningerne oprindelig maa have ligget endnu 
nærmere ved søen end nu er tilfældet. Det har nemlig vist sig, 
at ingen af disse smaalenske ristninger findes under en høide af 
ca. 24 m. over havet. I denne høide forekommer de derimod hyppigt.- 
Arnesen mener nu, at ristningerne, dengang de indhuggedes, laa 
lige i stranden saaledes at landet siden indhugningstiden er steget 
over 20 m. 
Efter hvad vi fra andre kanter af vort land ved, synes det altsaa 
at fremgaa, at der i Smaalenene maa have fundet en betydelig ster- 
kere stigning sted end i den vestlige del af Norge. 
Paa den nærliggende svenske kyst, altsaa i Bohuslen er ogsaa 
de forandringer, som muligens har fundet sted i forholdet mellem 
hav og land studeret, og man er ogsaa der blevet opmerksom paa 
ting, som taler for en stigning af landet efter dets bebyggelse. At 
en stigning engang i en mere fjerntliggende tid har fundet sted saa- 
vel i Norge som i Sverige er man forlængst paa det rene med. En 
svensk forsker, Emil Ekhoff, som har undersøgt disse forhold, udtaler 
sig blandt andet saaledes: »Frågan, huruvida denna rörelse (den, 
som vi tidligere har omtalt som forhistorisk og som har sat sine 
merker i skjælbanker, strandlinier o. s. v.) afstannat redan före 
menniskans bosåttning hårstådes eller med andra ord, om de första 
invandrarne funno det nu varande förhållandet mellan land och haf, 
år emellertid ett spörsmål, som fornforskningen ensam ej kan besvara. 
Möjligen kan den dock gifva ett bidrag til frågans lösning.< | 
Han paapeger da, at af de 15 faste mindesmerker fra stenalderen, 
som findes i Quille, 12 ligger i en afstand af omtrent 2 km. fra 
den nuværende strand. Intet ligger nærmere kysten. En linie, som 
