307 
pleiebørns. Alle har seet, hvor de skynder sig at føre væk pup 
perne (de saakaldte myreeg), hvis man flytter paa den sten, som har 
beskyttet dem. De ikke alene skaffer føde til larverne, men de mader 
dem ogsaa, og naar puppen er færdig, hjælper de til at aabne 
hylsteret, saa at det fuldtfærdige insekt kan komme frem. Endnu i nogle 
dage passes de unge og undervises 1 forskjellige sysler, hvorefter de 
faar deltage 1 først kortere siden længere udflugter. 
Ifølge nye forskninger mener man, at myrerne opnaar en uventet 
høi alder. Saaledes har J. Lubbock havt hunmyrer, som opnaaede 
en alder af 12 aar og endnu lagde eg, endskjønt de led af en vis 
stivhed i benene; mange myrer har han havt i fangenskab i mere 
end 7 aar. Selv om arbeidsmyrernes levetid i almindelighed er kortere, 
fortsættes dog myresamfundet længe, idet afgaaede individer erstattes af 
nyudklækkede. 
Myrernes byer eller boliger bygges af arbeidere. Alle myrer med 
undtagelse af visitmyren (anommda arcens) og rovmyrerne (eciton) synes at 
have boliger, der dog er forskjellige med hensyn til beliggenhed, bygnings- 
materiale, indredning og størrelse. 'Tuemyren bygger lige til fem eller 
seks fod høie tuer over jorden, og under jorden har bygningen fuldt 
saa stor udstrækning og har ligesom alle myreboliger en mængde 
Tum, forenede ved gange og gallerier.  Undertiden er tuerne inddelte i 15 
til 20 etager med skraanende gulve og søiler til at bære taget. I midten 
pleier der at være et stort værelse til forsamlingssal. Udgangene findes 
i tuens top. Disse stænges, naar natten bryder frem og holdes lige- 
ledes lukkede hele dagen i kulde og regnveir. Selve tuen er dannet 
af jordklumper, som er bklevne ført op af gangene, samt af barnaale, 
bladstykker og træbiter, som er slæbt did, ofte langveis fra. De 
veie, som gaar ud fra tuerne i alle retninger, er blevne dannede ved, 
at myrerne uafbrudt har draget træsplinter, straa eller lignende til dem. 
Hvis byrden er for tung for én, hjælpes flere ad med at slæbe den 
hjem. Ved udgravningen af salene og gangene, roder først en arbeider 
jorden løs med begge forbenene og sparker den derpaa bagover under 
kroppen, mens den hviler paa de fire bagben. Bagom den første minerer 
stiller der sig siden, efterhvert som arbeidet gaar frem, den ene myre 
efter den anden i en lang række, langs med hele galleriet, forat føre bort 
den løsgravede jord, hvorved de bærer sig ad ligesom den første. Er 
jorden for haard til at brydes løs med forbenene, griber myren til sine 
sterke kjæver og bider sig frem gjennem de haardeste jordlag, ja mangen 
gang gjennem løsere stenarter. 
Murer-myrerne laver af jord og fugtig lere smaa houge, som ligner 
20* 
