308 
mulvarpeskud og som indeslutter deres kammere. For at kunne tilberede 
murkalken arbeider de 1 regnveir, eller efterat det er begyndt at dugge. 
De ruller da sammen smaa kugler af ler, som de bærer frem mellem kjæ- 
verne og sætter ind paa sin plads. Saaledes reiser sig etage paa etage, 
og bygningen afsluttes endelig med et hvælvet tag. Naar disse houge er 
blevne tørre, er de ganske faste. Rart er det, at ikke alle myrer er lige 
flinke til at bygge, men at kunsten maa læres. Huber fortæller, at han 
iagttog en myre, som holdt paa at mure en celle. Dens ene væg var 
allerede opført, og myren holdt paa at opmure den anden, men gjorde 
denne saa skjæv, at den under en spids vinkel vilde have naaet den 
første væg, istedetfor at den skulde være parallel med den, Myren saa 
ikke ud til at merke feilen og byggede rask videre. Da kom en anden 
myre, stansede ligesom forbauset over dette fuskerarbeide, men fatttede 
straks sin beslutning. Den nedrev uden betænkning den heldende væg 
og opførte istedet en lodret, som den ved hjælp af en hvælving forenede 
med den første. 
Arter af slegten polyergus, cataglyphis m. fl. anlægger underjordiske 
gange mellem to smaa jordhouge, som har kraterformede aabninger til 
ind- og udgange. Honningmyren anlægger ligeledes underjordiske 
gange, og stedet, hvor de findes, kjendes let paa de kraterlignende for- 
dybninger i marken. Den brasilianske tanajura's gange strækker sig 
næsten lige til 7 meter ned i jorden. De sorte myrer m. fl. bygger i 
tuer, under stene, i træstubber o. s. v. De hvide myrer og mange 
andre udhuler sin bolig i morkne træstammer, hvor man kan finde 
staselige myreslotte med flere etager, adskilte ved gulve og støttet af 
piller, som bestaar af ikke ødelagt træ eller af sagspaan, som er æltet 
og sammenkittet ved hjælp af myrernes spyt. Andre gnaver sig slyn- 
gende gange i ved, hule træer eller rødder m. m. og bruger ved ind- 
redningen en deig af vaad lere. 
Arter af slegten leptothorax gnaver sig gange under træernes bark eller 
bor i gamle galæbler, hvor indgangen alt er gjort istand af galhvepsen. 
Nogle myrer bygger sin bolig af blade. En australisk myreart bru- 
ger hertil blade saa store som en menneskehaand, og man indser let, 
hvad for et uhyre arbeide og hvilken sikker samvirken der maa til, 
for at saa smaa dyr skal kunne placere og sammenføie dem rigtig. 
Naar nogle myrer har faaet bøiet bladene i den stilling, de skal have, 
klistrer andre myrer dem sammen med sit spyt, og for at gjøre boligen 
ganske tæt, tapetserer de den indvendig ved at klistre nye blade over 
sammenføiningerne. I Sydeuropa og endnu mere i de varmere lande 
er det almindeligt, at myrerne bygger sig boliger i hustømmeret med 
