310 
Arbeiderne har blandt andet ogsaa omsorgen for rengjøringen. De 
holder det rent baade inde i boligen og lige udenfor denne og fører 
væk alle raadnende sager og andet, som vilde forstyrre hyggen i et hus. 
De døde myrer bæres bort og begraves paa virkelige begravelsespladse, 
som er anlagt lidt borte fra byen. Nogle arter har sogar særskilte 
pladse for de fornemmere og andre for den store mængde eller for 
slaverne. De førstnævntes grave danner velordnede rækker, mens sla- 
vernes lig kastes hulter til bulter i en stor grøft. 
Som før nævnt anlægger en del myrer ordentlige veie, eller ogsaa 
tunneller, for transportens skyld. Blandt de merkeligste i denne henseende 
er agerbrugeren i Texas, hvis veie, som gaar op til flere hundrede 
fods længde, har en bredde af omkring to tommer og er særdeles jevne 
og vel holdte. OQgsaa den førnævnte brøndgravende myre anlægger 
storartede veie — undertiden indtil tusen fod lange — til et træ eller 
en gruppe mindre vekster, hvis blade tjener den til føde. Men 
hvis samfundet bor i en græsrig trakt, hvor det vilde blive altfor be- 
sværligt for myrerne at marchere frem i det stive og høie græs, saa 
anlægger de istedetfor veie virkelige tunneller, som er flere hundrede, ja 
tusen fod lange, og som merkværdigt nok gaar lige paa det maal, der paa 
forhaand er bestemt. Gjennem disse underjordiske gange fører de siden 
hjem, hvad de behøver. Tunnellens munding skjules omhyggeligt med 
pinder. Dr. Lincecum anfører et merkeligt eksempel paa anlægget af 
en slig tunnel. En landmand i Texas blev en dag overrasket ved i sin 
have at finde en mængde myrer, ifærd med at fortære bladene paa flere 
planter. Han opdagede snart, at de kom fra den modsatte side af en 
smal vik. Over denne laa der nemlig en stok, som de benyttede som 
bro. Han tog stokken bort og tænkte nu, at han skulde bli kvit de 
ubudne gjester. Men efter nogle faa dages forløb kom de frem af en 
tunnel, som førte under viken til det flere hundrede fod bortliggende næs. 
At tunnellen gik under viken bevistes derved, at der paa næsset fandtes 
netop opkastet jord af samme sort som den, der dannede vikens bund. 
Viken var paa dette sted omtrent 10 m. bred og 5 til 7 m. dyb. 
Nogle myrer forstaar ogsaa at bygge hvælvinger af jord og træ- 
stykker, som ikke sammenkittes, men kun holdes sammen ifølge mekaniske 
love. I slige hvælvede gange vandrer de øienløse eciton vastator og 
e. erratica paa sine plyndringstog. Selv e. crassicormis bygger lignende 
hvælv, naar den nødes til at passere et aabent sted. 
Som gode ingeniører kan myrerne endog bygge broer og forstaar 
— tiltrods for at de ikke kan svømme — paa forskjellige maader at 
