312 
I hinanden, dannede den bro, som den øvrige arme gik tørskoet over. 
Brobyggerne søgte derpaa, skjønt ofte uden held, at naa fast land. 
Myrevenner kalder man mange dyr, mest insekter, som lever 1 
myrernes boliger. Fra Tyskland er lige til 300 insektarter kjendte som 
myrevenner. Hos tuemyren lever 100 arter og hos lasius fuliginosus 150 
arter. Nogle lever der kun som larver og pupper, som f. eks. guldbillen, 
hvis larve fortærer de hensmuldrende træbiter i tuens nedre dele, men 
de allerfleste blir der hele sin tid og er fuldstændig afhængige af myrerne. 
Selv et og andet høierestaaende dyr, som cæcilia lumbricoides, der til- 
hører ormepuddernes orden, lever i myretuer. Nogle insekter findes baade 
i og udenfor myrernes boliger. Blandt disse maa først nævnes blad- 
lusene. Disse smaa dyr, som er saa vel kjendte af alle havedyrkere, 
udsondrer gjennem to rør paa bagkroppen en sød vædske, som myrerne 
liker svært godt. Myrerne opsøger derfor bladlusene og kjærtegner dem 
paa en egen maade med følehornene, saa at de giver fra sig den saa 
meget yndede saft. For at faa fat paa denne saft er det, at myrerne 
saa ofte besøger frugttræernes kroner. Men ifølge nøiagtige undersøgelser, 
især af P. Huber, gives der andre myrer, de gule jordmyrer 
(formica flava), som ikke nøier sig med denne maade at faa fat paa 
lusene, men som fører dem ind i sine boliger og holder dem som hus- 
dyr, idet de vel vogter sig for at gjøre dem nogen skade. Denne art 
myrer bor i tuer, og viser sig sjelden ude. Den underholder hjorder 
af bladlus, ligesom menneskene holder kjør, og lever udelukkende af 
dem. Bladlusene sidder paa de i boligen nedhængende rødder og flyttes 
af sine vogtere fra den ene rod til den anden, for at de altid skal have 
nok af føde. For at faa dem til at trække snabelen ud af den rod, 
hvorpaa de sidder fast, kjærtegner myrerne dem en stund med føle- 
hornene. Ligesaa omhyggelige som de er for disse sine melkekjør, lige- 
saa godt passer de paa lusenes eg og unger og forsvarer dem mod 
deres fiender. Eggene samles op i særegne kammere. De beskytter 
altsaa og drager omsorg for bladlusene allerede i deres tidligste ung- 
dom — mens de er fuldstændig unyttige — som det synes med den 
beregning, at de vil kunne faa nytte af dem senere. Nogle myrer hol- 
der endog andre aarevingede insekter (hemiptera) som husdyr for deres 
søde safts skyld. Atter andre myrer bygger af ler en særskilt stald for 
lusene omkring de stilker og blade, hvor de i mængde opholder sig, og 
sætter denne sidebygning i forbindelse med byen ved overdækkede 
gange. Ofte pleier de at føre myrelarver til disse stalde, forat de direkte 
kan skaffe sig bladlusenes kostelige saft. Hvis myrerne flytter til et 
