319 
Søsygen yttrer sig ifølge Gronen paa forskjellig maade hos de 
forskjellige dyr. Uden undtagelse blir alle dyr, naar de kommer paa 
havet, tamme, og selv de vildeste synes at overfaldes af en følelse af 
svaghed. Aber angribes sterkt af søsyge. Det samme synes at være 
tilfældet med fuglene, som slet ikke synger saa længe de er ombord. 
Høns og gjæs afmagres hurtigt, hanerne holder op med at gale, og om 
duerne forsikkrer man, at de dør. Kun ænderne beholder sit humør og 
har god appetit. Katte og hunde viser sig meget urolige. Kattene blir 
meget sky og ængstelige og holder sig ofte skjulte flere timer 1 træk. 
Hundene slutter sig gjerne til mennesket, blir irritable og taber fuld- 
stændig sin appetit. Okser, bøfler og heste vænner sig paa havet snart 
til sine oppassere. Kun paa svin og slanger synes opholdet paa havet 
at være aldeies uden virkning. Humboldt. 
Middel mod myrer. Tillad mig, hr. redaktør, at fremdrage et 
lidet træk af myrernes liv, som kan have praktisk betydning, og som 
muligvis ikke er alle »Naturen<s læsere bekjendt. 
I handelsgartner Bøghs planteskole ved Horsens bemerkede man 1 
den tørre foraarstid, at nogle unge frugttræer havde lidt betydeligt der- 
ved, at barken paa grenene var afgnavet 1 pletter og ringe, og det i en 
saadan grad, at der var fare for, at træerne skulde gaa ud. Ved nær- 
mere undersøgelse viste det sig, at det var myrerne, der foraarsagede 
ødelæggelsen, idet de 1 betydeligt antal vandrede opad stammen og 
bearbeidede barken paa de øvre grene med deres kindbakker. Efter 
hr. Bøghs anordning blev der nu paa barken af de unge frugttræer 
rundt om stammen omtrent en fod over jorden draget en kridtstreg af 
ca. en tommes bredde. Om nu de sorte myrer har følt sig udsatte for 
farer ved at begive sig ud paa det hvide underlag, eller om de har 
tænkt sig, at der stak et eller andet lumskeri under, skal jeg lade være 
usagt, men saa meget er sikkert, at de respektercde stregen og ikke 
overskred den, saaledes at træernes krone blev beskyttet for deres 
angreb. E. U. 
Margarinsmør. Tidligere havde man 1 tilstedeværelsen af marga- 
rinkrystaller et godt kjendemerke paa, om smør var tilsat med margarin. 
Man lærte imidlertid snart en fuldkomnere fremstillingsmaade for mar- 
garin, saaledes at margarinkrystallerne forsvandt fra den almindelige 
handelsvare. 
Collin har nu fundet, at man sikkert og let kan benytte beskaffen- 
heden af det bundfald, som udskiller sig, naar smør smeltes, til at be- 
dømme smørrets renhed. Mens nemlig bundfaldet hos rent, smeltet 
smør bestaar af et hvidt, amorft pulver, udskiller der sig ved smeltnin- 
gen af margarin temmelig lange, voluminøse traade, som man let kan 
fiske op med en naal. Disse traade er rester af bindevævet, 1 hvilke 
de dyriske fedtceller har været indleirede. Die Natur. 
Kautschuk til brolægning. Som bekjendt har der i de senere 
aar været anstillet mange forsøg for at finde et brolægningsmaterial, som 
paa den mest tilfredsstillende maade kunde løse alle de fordringer, som 
man 1 vore dage stiller til en god brolægning. Saaledes har man for- 
søgt brolægninger af træ, jern, asfalt o. s. v. 
