332 
faldt ned, naar man rystede paa det. Myren holdt sig tast med det bagerste 
par ben, greb om frugtstilken med sine kjæver og dreiede sig omkring, 
indtil stilken paa grund af vridningen blev overslidt. For at dette skulde 
lykkes, maatte dog ofte to myrer hjælpes ad. Disse myrer har nemlig 
saa svage kjæver, at de ikke kan bide frugtstilken over, men sædvan- 
ligvis maa slide den af. Naar to hjalp hinanden, fordeltes arbeidet paa 
den maade, at den ene vred paa stilken, mens den anden gnavede paa 
den del af den, hvor nerverne var mest spændte.  Sædvanligvis ned- 
bragte hver myre med stor forsigtighed sin byrde og begav sig til myre- 
byen, men meget ofte hændte det ogsaa, at myren deroppe kastede den 
høstede frugt ned til »folket nedenunder« (som Aelianus siger). Af dem 
var der altid nogen tilstede for at transportere grøden hjem. At de 
godvillig overlader fangsten til en anden er et saameget merkeligere 
bevis paa myrernes tillid til kammeraterne, som de heller lader sig 
dræbe end giver slip paa sin byrde, hvis de angribes, eller hvis de der- 
ved tror at ødelægge sit bytte. Nogle myrer bragte hjem andre ting, 
der kunde tjene til føde, som f. ex. et dødt insekt, et blomsterblad eller 
lignende. Det hændte ogsaa undertiden, at en bragte noget ubrugeligt 
med sig, men da blev den jaget ud igjen og tvunget til atter at slæbe 
det bort. Mens saaledes skarer af arbeidsmyrer holdt paa at høste, 
var andre beskjæftigede med at rense det indhøstede og skaffe væk alt 
unyttigt, som bare vilde optage plads, f. ex. skal, tomme frøhus og 
lignende hylstre. Disse ubrugbare sager kastes bort og danner — i nær- 
heden af indgangen til byen — virkelige affaldsdynger, som i høsttiden 
stadigt vokser, hvis ikke vinden tilfældigvis gjør dem mindre. Paa bunden 
af dem finder man lidt jord og sand, som er hentet op fra de under- 
jordiske gange og kammere. 
Det indhøstede føres, naar det er renset, til rummelige magasiner I 
myrebyen. Disse udgjøres af store rum med hvælvede tag og gulvet 
omhyggelig belagt med et lag af sammenkittede sandkorn og glimmer- 
stykker. Baade sorterede og blandede frø forekommer i magasinerne. 
Merkeligt er det, at uagtet frøene her ligger i flere maaneder ganske 
nær jordoverfladen, tildels lige til 4 cm. under jorden, og uagtet her 
findes fugtighed, varme og luft nok, at de alligevel yderst sjelden spirer i 
magasinerne. Fra oktober til mai undersøgte Moggridge flere tusen frø 
fra 21 myrebyer og fandt mellem november og februar fra syv boliger 
kun 27 frø, som viste spor af spiring, men senere ikke et eneste, end- 
skjønt vaarmaanederne er den gunstigste tid for spiringen. Disse maga- 
sinerede frø har dog ikke mistet evnen til at spire, thi de gror snart, 
naar man saar dem ud. Man skulde næsten tro, at myrerne kjendte 
