335 
være dem til nogen nytte. Ligesaalidt tager de fuldvoksne arbeidere, 
da disse sandsynligvis ikke vilde lade sig formaa til at udrette slave- 
tjeneste, saaledes som de, der er fødte slaver og opdragede dertil. 
Slaverne er dog ikke uden indflydelse i samfundet; de optræder ofte 
som formyndere for sine hidsige herskerinder og søger at berolige dem, 
naar de gribes af berserkerraseri og uden besindelse vil dræbe venner 
og fiender. Ligeledes har man seet slaverne gjentagende gange slæbe 
hjem sine herrer, naar disse paa en upassende tid har taget sig for at 
drage 1 viking. 
Som vi allerede har nævnt, har arbeidsmyrerne ogsaa at forsvare 
samfundet. Denne pligt udfører de med stor troskab. Ved indgangen 
til boligen eller udenfor denne stiller de vagter, som, straks der er fare 
paafærde, kalder ud krigsmandskabet, der saa med største heltemod og 
dødsforagt forsvarer boligen mod enhver fiende. Et slaaende bevis paa. 
myrernes pligtfølelse og individernes selvopofrelse for staten anfører dr. 
Lincecum 1 sin afhandling om agerbrugeren. Han fandt, at de vagt- 
havende myrer med sine egne legemer tilstopper indgangen til boligen, 
naar en pludselig regnskur indtræffer, og i denne stilling forbliver de, 
overskyllede af vand, indtil faren er forbi, uagtet de er saa ømtaalige 
for vand, at de ikke kan udholde regn mere end 1 15 minutter. Hvis 
regnskuren varer længere, finder man dem alle ved skurens ophør døde 
paa sin post. 
Man kjender ikke til, om vagtholdet gaar efter tur, eller om det 
bestandigt er overdraget til de samme individer. Om natten, naar sam- 
fundet er fast 1 søvn, ser man ensomme myrer gaa paa post udenpaa 
tuen. En mindre fare afværges af vagten, men naar faren er større, 
sendes bud ind i tuen, og myrerne gaar alle som en til kamp for sin 
frihed. 
Myrerne er en stridbar og tapper slegt. De ikke alene forsvarer 
sig kjækt, men de foretager formelige krigstog mod andre myresamfund. 
Nogle holder særegne soldater, hos andre arter, der gjør krigen til leve-. 
brød, som f. eks. den slaveholdende amazonemyre og rovmyren, hos 
dem udgjør alle kjønsløse myrer (undtagen slaverne, naar slige findes) 
samfundets staaende armé. Snart foraarsages krigen af mangel i 
samfundet, snart skal et nydannet myresamfund, som har opslaaet sin 
bolig for nær et gammelt, fordrives, snart gjælder striden besiddelsen af 
bladlus eller andre lækkerier, snart søger man derved at skaffe sig 
slaver, og undertiden ser det ud, som om striden havde karakteren af 
