342 
men kanske istand til at naa frem til høiere udvikling, naar, som den 
hellige skrift lover (Rom. 8, 21), »skabningen skal blive frigjort fra for- 
krænkelighedens trældom til Guds børns herligheds frihed.« 
Lidt om petroleum." 
Jordoljen har allerede længe indtaget en meget fremtrædende 
plads blandt menneskets fornødenheder, og alt tyder paa, at dens rolle i 
fremtiden vil blive endnu betydeligere, end den for tiden er, idet dens 
anvendelse til industrielt brug skrider frem med kjæmpeskridt. Og dog 
er denne anvendelse af ganske ny datum, det er ikke mange aar, siden 
mineralske oljer alene brugtes til belysning. De overordentlige kvanta, 
som produceres, særlig i Amerika og Rusland, har imidlertid fremtvunget 
stadig nye anvendelser af det nyttige stof. 
Hvorfra stammer jordoljen, og hvorledes er den dannet? 
Angaaende dette punkt er der fremsat en mængde forskjellige 
theorier, og man ved, at det vil sige saameget som, at de lærde intet 
ved, idetmindste intet sikkert. Vi skal nævne de vigtigste af disse 
theonier. 
Lequereux har fremsat den mening, at jordoljen har sin oprin- 
delse fra havplanters dekomposition. Den skulde staa i et lignende 
forhold til havplanterne som stenkullet til tidligere jordperioders landflora. 
Newberry har preciseret denne theori lidt, idet han mener, at petroleum 
er dannet ved, at der under visse omstændigheder er indgaaet kemisk 
forbindelse mellem det vandstof og det kulstof, der som bekjendt inde- 
holdes i alle planter. 
En ganske anden mening forfegtes af den berømte kemiker Berthelot. 
Ifølge ham er jordoljen dannet ved kemiske omsætninger i jordklodens 
indre, men uden planteresternes medvirkning. Fra jordens overflade er 
der trængt kulsyre ned til det ophedede jordindre, der har kulsyren 
truffet paa frie alkalimetaller (kalium og natrium), og under deres ind- 
virkning er der dannet stoffer, som i forbindelse med vanddamp skulde 
blive, om ikke til virkelig jordolje, saa ialfald til nærbeslegtede forbin- 
delser, der kunde gaa over til denne. Mod denne hypothese kan der 
imidlertid indvendes, at vi mangler ethvert bevis for, at der 1 jordens 
indre virkelig forefindes alkalimetaller i fri tilstand, en noksaa væsentlig 
indvending. 
1) Efter Henry de Varigny i Revue scientifique. 
