345 
af dette. Ogsaa benimod grænsen af Afghanistan findes der oljekilder, 
ligesaa ved Petchora o. fl. st. Distriktet omfatter mange tusen kvadrat- 
kilometer, hvor stort det er vides imidlertid endnu ikke med sikkerhed. 
Den bedst udnyttede og kjendte del er egnen omkring Tiflis og Baku 
og distriktet søndenfor denne sidste. 
Selv denne bedst kjendte del af det umaadelige gebet er lidet 
undersøgt i geologisk henseende. Omtrent det eneste vi ved er, at jord- 
oljen findes i lag, der hører til den senere del af den tertiære periodes") 
dannelser, og som altsaa stammer fra en — relativt talt —ny tid. Noget 
synderlig andet har de geologer, der har besøgt det interessante distrikt, 
ikke kunnet udfinde, og naar de har forsøgt paa at forudsige, til hvilken 
dybde man maatte bore forat finde oljen, har de i regelen taget feil. 
En af dem mente saaledes, at det var unyttigt at bore længer end til 
20 å 30 meter, længere nede forsvandt oljen; i den dybde fandt man 
ogsaa ganske rigtig olje, men i ringe mængde. Først ved at bore ad- 
skilligt dybere kom man til rigelige beholdninger og fik et udbytte af 
150 til 250 tons (å 1000 kilo) pr. dag. En anden geolog erklærede da, 
belært af erfaringen, at den nedre grænse laa mellem 50 og 70 meter og 
at den olje, der stammede fra dybere lag, var ubrugelig. Da man saa 
borede til 275 meters dyb fandt man fremdeles god olje. Den tredie 
geolog, der har undersøgt feltet, var forsigtig nok til at afholde sig fra 
bestemte opgaver og indskrænkede sig til at vise, hvad der ogsaa er 
rigtigt, at de russiske oljelag er overordentlig meget rigere end de 
amerikanske. 
Idetheletaget har geologiens lærdomme ikke været af nogen nævne- 
værdig nytte for oljeindustrien: Geologernes forudsigelser har været 
rent forfeilede, og alting tyder paa, at de oljeførende lag følger ganske 
andre love end vandførende eller mineralholdige. I omegnen af Baku 
er der omtrent 400 brønde, af hvilke oljen vælder frem og som stammer 
fra rent forskjellige og indbyrdes uafhængige underjordiske lag. Paa et 
andet sted findes der fire borehuller i nogle meters indbyrdes afstand, 
men mens det ene leverer olje fra 86 meters dyb, har de andre 
maattet føres henholdsvis 90, 117 og 187 meter ned forat træffe paa 
oljelagene. Paa det samme sted har man boret to huller i nogle faa 
meters afstand fra hinanden, 1 det ene findes oljen paa knapt 24 me- 
ters dybde, i det andet maatte man derimod hele 140 meter ned. Paa 
1) Den tertiære periode er den, der ligger umiddelbart foran istiden, mellem 
denne og kridtperioden. Dens lag inddeles i tre afsnit (eocene miocene og pliocene) 
og til de sidste af disse hører de oljeførende skakter. 
