361 
skrivelse vi har af Roule's reise, at han fandt frem til Frantz Josets 
land (ca. 809). 11870 var der endelig en norsk skipper Carlsen, der 
med en slup paa 60 tons fuldførte Barentz's verk ved at omseile Novaja- 
Semlja, og to aar senere opdagede den østerrigske ekspedition under 
Weyprecht og Payer Frantz Josefs land. Ekspeditionens skib Tegethof 
blev paa vestkysten af Novaja-Semlja indeklemt i isen og fik efter et 
aars drift med denne det nævnte land i sigte. Senere er den samme 
øgruppe bleven besøgt ogsaa af seilskibe, som f. eks. Willem-Barente, 
og en englænder, Leigh Smith, har flere gange undersøgt landet paa 
sin yacht Fira. 
Paa Novaja-Semlja-ruten, om vi vil kalde den saa, er Frantz Josefs 
land endnu det nordligste undersøgte strøg. 
Vi skal nu gaa over til de ekspeditioner, der har fulgt kysten af 
Spitzbergen. 
Den første af disse, der har nogen større betydning, er Hudsons 
1 1607. Paa sin tredie reise havde Barentz langs kysten af Spitzbergen 
ikke naaet nordligere end til 799 50". Hudson fik derimod, skjønt han 
kun havde et daarligt og lidet fartøi paa 80 tons, de Syv øer i sigte 
paa 809 50”. Ogsaa han havde til hensigt ad denne vei at komme til 
Indien. 
I hele det 17de aarhundrede gjordes der intet forsøg paa at trænge 
frem mod polen nordover fra Spitzbergen, skjønt havet omkring denne 
øgruppe hvert aar blev gjennempløiet af talrige engelske og hollandske 
hvalfangere. Disse søfolk skaffede os de første kartrids af Spitzbergens 
kyster og bragte øgruppens konfiguration paa det rene. Ingen af dem 
kom dog nærmere op mod polen end Hudson havde været. De efter- 
retninger, vi fra denne tid har angaaende isforholdene, viser, at der den- 
gang, ligesom nu nordenfor den 8ode breddegrad udbredte sig svære 
ismasser. Mellem ismarkerne og landet var der en aaben rende af 
vekslende bredde. 
Først i 1806 blev der gjort et nyt skridt mod polen, idet den be- 
rømte hvalfanger Scoresby 1 nord for Spitzbergen naaede frem til 
819 30". I løbet af de næste seksti aar blev denne breddegrad ikke 
overskredet, indtil Nordenskjöld i 1868 trængte frem til 819 42", den 
nordligste bredde, noget fartøi har naaet i den gamle verden. Fire aar 
senere vilde Nordenskjöld forfølge sin seir, men stansedes af is alle- 
rede ved 80 n. br. 
I de senere aar har de dristige norske fangstskippere, der hver 
