16 



postaje prednjim krajem, a omedjena su sa pipa lim a, koja 

 nisu ništa drugo nego preobražene ambulakraliie nožice. Razlika 

 sastoji se samo u tom, da vodene cievčice ambulakralnih nožica 

 izlaze iz radiarnih kanala, dočim iste kod pipala direktno izlaze 

 iz prstenatog kanala. Po obliku su pipala ili perasta, ili drvo- 

 liko razgranjena, ili štitasta. Ova potonja sastoje se od 

 dulje ili kraće stapke, koja je na kraju providjena okomito na- 

 sadjenom pločicom, čiji je rub izrezan, te se sastoji usljed toga 

 od prstića u vienac poredanih. Probavilo je ciev dulja od sa- 

 moga tiela s toga se u njemu i uvija, i to tako, da od ustiju 

 ide jedan krak do blizu zadnjeg kraja, na to se vraća opet 

 k prednjem kraju, a onda opet k stražnjem, gdje se najprije raz- 

 širuju u neku vrst kloake, a onda svršava prohodnim otvorom. 

 Iz ovog raširenog stražnjeg kraja probavne cievi (kloake) izlaze 

 kod većine Trpova dvie razgranjene cievi, kao šuplji izdanci same 

 kloake. To su t. zv. vodena pluća, jer ih smatraju kao organe 

 za disanje — neka vrst nutarnjih škrga. — Osim toga izlazi iz 

 kloake kod mnogih Trpova snopić cievčica, koje se kod dra- 

 ženja životinje izkrenu i na otvor izbace, a odlikuje se osobitom 

 žilavošću i priljepčivošću — Guvierovi organi. Spolni or- 

 gani Trpova dolaze u oprieci sa svim ostahm srodnim ži- 

 votinjama samo u jednom broju a ne u 5. Spolni organi, bilo 

 mužki iU ženski, nalazi se Miže k prednjem kraju, i to s gora, 

 dakle rek bi na zatiljku životinje, a sastoje se od poviše obično 

 razgranjenih cievčica. Kanal pak zajednički, u koji iztiču sve te 

 cievčice, okrenut je prema napred, te imade vanjski svoj otvor 

 smješten u blizini ustiju, i to ili u nutra od vienca pipala, dakle 

 izmedju pipala i usta, ili pak iz vana od pipala, ali dakako ta- 

 kodjer na gornjoj strani. Žilje i živčani sistem dobro su 

 razvijeni. Sad ćemo se ali još svratiti k ambulakralnom sistemu 

 i koži. 



Oko ždriela, dakle početnog diela probavila, jest i ovdje 

 prstenati vodeni kanal. Iz njega izlazi 5 u jednakim razma- 

 cima meridionalno poredanih radiarnih kanala, kao i kod 

 Ježa, samo da su tu usljed produljenog tiela mnogo dulji. Ti ka- 

 nali penju se i tu tik izpod same kože, s kojom su i srašteni a 

 dopiru do stražnjeg kraja. Sa prstenatim kanalom obći jedan ili 

 više mjehurića (Poli-evi mjehuri, tako se zovu i kod pri- 

 jašnjih tipova) i obično jedan vapneni kanali ć. Potonji ne 



