i4 



raštena na nutarnjoj plohi jedne klopke, odkuda ide popriečno 

 kroz samo tielo, te se priraštuje na odgovarajućem mjestu druge 

 klopke. To su zaporne mišice, jer se iste po volji životinje 

 mogu skratiti i tako obje klopke približiti, usljed cesa se ljuštura 

 zatvara, i to više puta tako jako, da nas stoji dosta napora, ako 

 ju hoćemo jakim nožem otvoriti, i ne bi nikomu savjetovao, da 

 tura prst medju klopke. Kod većine Školjka su te mišice prilično 

 jednako jake, ovakove se zovu Dvomišičaste Školjke, ili bolje 

 Jednako mišičaste (Dymiaria ili Homomyaria). Ako je 

 stražnja mišica mnogo jača, tad je i više prema sredini tiela pri- 

 maknuta, a Školjke se takove zovu Nejednakomišičaste 

 (Heteromyaria). Zakržlja pak prednja mišica posve, tako da ostane 

 samo ona u sredini tiela, koja odgovara stražnjoj, kao n. pr. kod 

 Pediniđa, tad se takove Školjke zovu Jednomišičaste 

 (Mono my aria). Mjesta, gdje su bile zaporne mišice na nutarnjoj 

 plohi klopka priraštene, označena su i na očišćenoj i posušenoj 

 klopki odgovarajućim udubinama, tako da možemo i iz same 

 ljušture razabrati, kojoj grupi Školjka je dotična životinja pri- 

 padala. Nu ako ove mišice obje klopke od ljušture zatvore, kako 

 će se iste opet otvoriti? Da i za to doznamo, treba nam malo 

 gornji rub obiju klopka izpitati. Gornji rubovi klopka, koji sa- 

 stavljaju ključanicu (cardo), providjeni su često zubima. 

 To su malene kvrgice na gornjem rubu jedne klopke, koje za- 

 hvaćaju u odgovarajuće udubine druge klopke. Osim toga su 

 gornji rubovi klopka uviek spojeni medjusobno spojem (liga- 

 mentom), koji se prostire počam od prediela dutina (timbo, apex) 

 do stražnjeg kraja, te je ili vanjski i tada vlaknato kožnat, ili 

 sakriven u produljenom žliebiću, tik izpod gornjih rubova klopka, 

 i u tom slučaju više hrustav. Zadaća je tomu ligamentu ta, da 

 ne samo u obće spaja obje klopke na gornjoj strani, nego da 

 ih ujedno na dolnjoj strani otvara, što čini usljed svojega ela- 

 sticiteta. Elastični ligament naime nastoji uviek gornje rubove 

 klopka čim više približiti, usljed cesa se ljuštura na dolnjoj strani 

 otvara. Zaporne mišice rade ligamentu nasuprot, ako se one 

 stegnu — skrate, tad ne samo da ljušturu zaklope, nego ujedno 

 napnu hgament. Čim mišićna sila popusti, stegne se ligament sam 

 od sebe i time otvori opet ljušturu. I kod mrtve Školjke se 

 hgament steže, dotično otvara ljušturu, pošto pak tada mišice 

 više ne rade, ljuštura ostaje kod mrtve Školjke uviek otvorena. 



