59 



Taj produljeni, mlječasto bjelkasti gomolj prirašten je na ka- 

 menju; i da ga niste dirnuli, i tad opazili, kako se oba otvora 

 naglo zatvoriše, ne biste bili ni zamietili, da je i u tog gomolja 

 života. Životinja ta, za cielog svog života ovako prirasla, u go- 

 tovo negibivom stanju svoj život sprovodi. S njome dakle nije 

 ništa začeti ; nu mi ćemo ju ipak pomno i uztrajno motriti, da 

 vidimo, što se na njoj opaziti dade. Nadat će nam se možda 

 skoro zgoda, da ćemo zagledati, kako se oba otvora silno raz- 

 širiše, tako da možemo sad lako pregledati cielu nutrinu pro- 

 strane škržne vreće, što će na nas učiniti utisak, kao da je živo- 

 tinja gotovo sva šuplja. Nu mi znademo, da nije tako, već da su 

 joj nutarnji organi (utroba) smješteni u razmjerno malenom onom 

 prostoru, koji se sdola nalazi izpod škržne vreće. Pošto su se 

 otvori razširili do skrajnosti, to im se je rub protanjio i u kratku 

 cievčicu izvukao. Sad možemo opaziti na toj cievčici i to, da joj 

 se rub sastoji kod ustnog otvora od osam, a kod kloakalnog od 

 šest krpica. Izpod samoga ruba ustne cievčice vidimo vjenčić 

 kratkih končića, to su pipala. Kad smo se svega toga nagledali, 

 podražit ćemo životinju, da vidimo, kako će se otvori opet za- 

 klopiti. Cievčice na obim, blizu stojećim otvorima skratit će se, 

 zatim u nutra zakrenuti i napokon će, sad smanjene luknjice, i 

 posv^e izčeznuti. One se naime zatvore podpuno sa onim krpi- 

 cama na rubu, što nebi mogle tako sgodno izvesti, da je rub 

 posve ravan. Nu kako i čime se taj stvor hrani? 



More je tako bogato na životu — na bilinama i životinjama, 

 da samo u njemu mogu živiti doživotno priraštene životinje, jer 

 im tu u istinu hrana sama od sebe u usta pada. Toga dakle 

 nema na kopnu, jer od zraka se neda živiti, kako je to svakomu 

 poznato, ali treba da bude i to svakomu poznato, da se u oce- 

 anu od morske vode dade živiti, t. j. od onog množtva u moru 

 lebdećih organizama. Phallusia dakle, kao i sve njezine dru- 

 garice, u istinu ne ostavljaju nikada svoje mjesto a nemaju ni 

 kakova produljena hvatala, kojima bi i malo dalje zasegle, da si 

 ulove plien, pak se ipak hrane. Morskom vodom ulaze na ustni 

 otvor i mnogobrojne mikroskopične životinjice i bilinice, naročito 

 Diatomeje. Oko ustnog otvora u nutrini škržne šupljine, jesu 

 u dva postrana luka poredane sitne trepavice, koje se stiču na 

 strani ledja pod ganglionom i tu nastavljaju u produljenu trepa- 

 vastu boru, duž ledja do dna škržne vreće. Na prednjoj, ili tr- 



