Gl 



Nu osim ovakovih ima još i drugih Ascidija, naročito još 

 takovih, koje živu zajedno, sačinjavajući zadružne skupine, koje 

 se sastoje od mnogobrojnih individa. Takove kolonije sačinjavaju 

 mase bez opredieljenog oblika; nu pojedine, obično sitne živo- 

 tinjice, kojih su se tunice sbile u jednu zajedničku sluznatu ili 

 hrustavu, pače i vapnenu masu, poredane su obično pravilno u 

 spodobi malih roseta. Ovamo spadaju oni korasti oblozi pećina, 

 kakove vidjamo u moru i u akvarijima. Medju takove sastavljene 

 As cidi je brojimo familije: Botryllidae, Didemmidae, Disiomidae 

 i druge. 



Osobito je spomena vriedna Pyrosoma. To su slobodno pli- 

 vajuće kolonije Ascidija, nalične na naprstnjake, u čijoj sluz- 

 natoj stieni — zajedničkoj tunici — dolaze okomito na vanjsku 

 površinu poredani pojedini individi. Oba otvora su kod njih jedan 

 od drugoga razdaljeni; kloakalni se je pače primaknuo posve 

 k stražnjem kraju tiela. Ustni su otvori na površini, a kloakalni 

 se otvaraju u zajednički prostor u naprstnjaku. Stezanjem čitavog 

 naprstnjaka tjera se voda na zajednički veliki otvor van, a čitava 

 kolonija bude tad potjerana usljed reakcije na protivni kraj : kod 

 plivanja dakle okrenut je onaj uži, zatvoreni kraj prema napred. 

 Nu osobito se odlikuje Pyrosoma još time, da ona zajedno sa 

 mnogim drugim životinjama (iz raznih klasa) sudjeluje na onom 

 čarobnom fenomenu, što nam ga često prikazuje more noćju, 

 zažarivši se kao živa žeravica. 



I sa Pyro somom ćemo razsvietliti ovo naše, sad bajo- 

 slovno oživjelo more. Nu od kuda njima svietlucanje; u čemu se 

 sastoji fosforescencija životinja. 



Mi znademo o svjetlu toliko, da isto postaje usljed va- 

 lovitog gibanja eternih čestica. Eterne pak čestice možemo sta- 

 viti u tako energično gibanje, da se svjetlo pojavlja, stranom ther- 

 mičkim putem, stranom električkim; a najčešće kemičkim putem. 

 Naročito se kod svakog energičnog spajanja drugih elemenata sa 

 kisikom radja svjetlo, koje je tad redovito praćeno i toplinom. I 

 na taj način postaje naša obična vatra, koja svietli i grije. Pošto 

 smo mi tako priučeni uviek uz svjetlo opažati i visoku tempe- 

 raturn, to nas pojav svjetlucanja u moru u prvom redu rad toga 

 iznenadjuje, što se pitamo za toplinu, koje nema, pače životinje 

 svjetlucaju i u dosta hladnoj vodi. — Jedan takav pojav poznat 



