ICS 



tako, da vrhunac zatilnika iznesitiji je nego li očnica. Od zatilnika 

 ocrt malko uzlazi do početka hrptene peraje, a odavlem tek svinut 

 salazi do blizu osnove repne peraje. Jedna duboka brazda iz- 

 megju očnica a druga iza ovijeh. Oči su velike i dopiru do ocrta 

 glave, promjer im je nablizu četvrti dio duljine glave i malo 

 kraći rastojanstva očiju od vrha čunke. Nadočne matavice debele, 

 nerazličite u dva spola, usagjene povrh središta oka, obično malo 

 dulje od promjera ovoga, dlanasto ucjepkane poput krilca, cijepci 

 stožasti skraćujući se od isprijeda na ustrag, u broju od četiri 

 do sedam. Nozdrve stoje na četiri vrha istokračnog inosmjernjaka, 

 gornje bliže megjusobom nego H donje i dalje od ovijeh nego li 

 su ove megjusobom. Donje nozdrve jesu uspored niže tačke 

 okrajka oka; koža što jih povlačuje, pruža se u matavicu kao 

 cijev, na gornjem okrajku koje nalaze se od dva do tri stožasta 

 megjusobom rastavljena nastavka. Gornje nozdrve stoje uspored 

 središta oka, i ovijeh, kako kod nijedne druge vrsti Blennius-d, 

 koža što ih povlačuje, razvila se u jednu matavicu, sličnu onoj 

 donje nozdrve, dapače u opće očiglednija. Malo iza matavice gor- 

 nje nozdrve, s jedne i druge strane podiže se stožasta, prosta ih 

 rasojena kiča a druga je takova iza svakog oka na zatilniku, pri 

 stražnjem kraju kojega jesu tri velike luknje, kojijeh kadkad dvije 

 postrane razviju se u jednu kiču. Glava je obsijana luknjama, 

 kojijeh jedan red s jedne i druge strane okolo očnice, ne svuda 

 jednako udaljen, već od ispod očnice udaljujući se od nje pribh- 

 žujući se gornjoj čeljusti. Jedna je luknja ispod svake donje noz- 

 drve a jedan red luknjica s obiju strana uz okrajak pretpoklopca 

 spuštajući se na bradu. Gornja čeljust dopire nazad do ispod 

 stražnije tačke oka. Na svakom kraju obiju čeljusti po jedan jaki 

 derački zub. 



Hrptena peraja počinje povrh stražnijeg okrajka pretpoklopca, 

 ne spaja se sa repnom, duboko urezana, budući zadnja koštana 

 peraja, jedva polovica slijedeće prve člankovite; stražnji dio ove 

 peraje malo iznesitiji od prednjega. Prsna peraja, duga koliko je 

 glava, dosiže do povrh šupaljice. Podrepna peraja počinje ispod 

 osnove predzadnje koštane hrptene i nešto je niža od ove; zadnja 

 joj kostriga podstoji malo ispred zadnje kostrige hrptene peraje. 

 U mužjaka ima dvije polukosne kratke kostrige, prva polovica 

 dužine druge, a ova polovica sušljedeće člankovite kostrige; koža 

 što navlačuje rečene dvije prve, jest debela i hrapava ; za vrijeme 



