230 



eno dokazom je nesuglasje hrvatskih i njemačkih imena u para- 

 grafu 8. i 14. ovoga nacrta naredbe, zbog čega nije podpisani 

 mogao stvar ispraviti, kako bi trebalo, jer radi očevidne nesu- 

 glasnosti nije mogao znati baš koja se vrsta ribja ima tu misliti. 



U Zagrebu, 25. rujna 1883. 



Ravnateljstvo nar. zoološkoga muzeja. 

 S. Brusina. 



Belovar. 



... u ovostranom području samo u obćini Gjurgjevac imade 

 ribolova i to na rieci Dravi, kanalu Krnjišćaku, Givičevcu, nuz- 

 grednom kanalu poljskom, sv. Anskom, i sv. Ivanskom i u mo- 

 čvarnim livadama za gradom. Grabići, Smetni kut, i Lešćine. Pa- 

 strva tu nema. Osim u §. 1. i 14. nacrta nabrojenih riba ima u 

 Dravi još tako zvane kečige (Stiri). 



Briiij. 



U Stajnici i Drežnici nalazi se po jedan potočić, u komu 

 se preko ljeta takozvani pijorići (Gründet) nadju, koje izuzev 

 djecu i pastire nitko drugi ne lovi. 



Brod. 



Ja podpisani već sam 5 godina u Brodu kano izu ceni, ovla- 

 šteni ribar i zakupnik ribolova, i kroz to vrieme uvidio sam i 

 opazio, da je Sava jedna od najbogatijih rieka ribom. 



To bogatstvo ribe u Savi, kako sam opazio kroz ovo cijelo 

 vrijeme, nazaduje ne poradi parobroda i neograničenog doba ri- 

 bolova, nego jedino radi rdjavog i škodljivog običaja naših se- 

 oskih žitelja na savskoj obali. 



Rečeni žitelji imaju tu navadu, kada Sava iz svoga korita 

 izadje i sva polja poplavi i bare napuni, — što redovito svake 

 godine bude, i riba po tom iz Save u polja, bare i potoke otidje, 

 — da sve propuste vode i ustave koje s mrežami koje pleterom 

 pregrade, da riba, kada voda opada te se u svoje korito vraća, 

 u Savu ne može povratiti, pak ju tako mogu lakše uloviti i svojoj 

 pohlepi za ribom udovoljiti. 



