234 



održati mogao. Zbog njegove veličine za taj se „alov" šest mo- 

 maka upotrebljuje. 



b) „Lop tos" kraći alov, koji se obično za vrijeme leda 

 upotrebljuje. 



ej Sprema podobna alovu, samo mnogo manja, kojom se 

 riba medju drvljem lovi. 



d) „Udica" ili „struk". 



e) „Keca", sprava s udicama na dva drveta spuštena u 

 vodu. Tom se spravom lovi riba na brezini. 



f) „K u s a k" podobna sprava keci, kojom se riba po prudu lovi. 



g) „Vlak" veća sprava, kojom se izmedju dva čuna lovi. 

 h) „Bučkalo" jednoudična sprava. 



i) „Mednica" sprava s udicama, privezanima na trsku, 

 kojima se riba po ritu lovi. 



Što se pak samih naziva riba tiče, u glavnom se upotre- 

 bljivaju i ovdje oni, koji su i u nacrtu naredbe navedeni, jedino 

 se ovdje mjesto „šćuka" upotrebljuje riječ „štuka", a mjesto 

 „kos tres a" poznatiji je izraz „grgeč" ; tako isto mjesto „šušte" 

 (brachse) više je poznato ime „pa tue a". 



Kostajnica. 



. . . „pastrve riječne", zovu imenom „Mladice", a ona pod 

 j) „Manjki" zovu imenom „Mlići". 



Križ. 



U opazkam primetnulo je nadalje obćinsko poglavarstvo 

 popovačko i to §. 1. 



„Zabrana lovljenja (u vrijeme mrijesta) za šarane imade se 

 ustanoviti od 1. svibnja do konca lipnja, za šćuke od 1. veljače 

 do 1. travnja, za kostreše ili reže od 1. siečnja do konca ožujka. 



§. 14. Tako zvana bijela riba u ovdašnjim vodama živuća, 

 kao: bijelka, okun, karaš, kostreš ili reza, puža ili ruča, da bi 

 se smjele loviti osim u doba mrijestenja uvijek, ne ustanovivši 

 nikakve veličine kod njih, jer one nikada velike ne narastu. 



Sve vode, prikladne za ribolov imale bi se iznajmiti, te bi 

 se kroz poduzetnike zakon vršiti dao, dočim se neće moći vršiti 

 onda, ako svaki slobodno bude ribu lovio. 



Zatim je obćinsko poglavarstvo u Čazmi stavilo svoje opazke, 

 da bi se ribe, i to somovi, krapovi, klijeni, kostreše ili ovdje na- 



