271 



i vlastnik korita (§. 12.) moraju trpiti, da ovlaštenik ribolova 

 smije dolaziti k vodi, mreže i ostale ribarske sprave s ol)ale u 

 vodu bacati i iz nje vući. Ovakvo obterecenje obale dotično ko- 

 rita, nalik na služnost, moralo se je zakonom prihvatiti, jer se 

 bez njega nebi ovlašteniku moglo osjegurati izvršivanje ribolov- 

 noga prava, a osim toga trebalo je, da se prava, koja na jednoj 

 te istoj površini pripadaju raznim osobani, tako urede, da su 

 medju njimi već unapried zapriečene sve razmirice i trvenja. 



Kako valja brigu voditi oko toga da se neoštećuju table, 

 kojimi se označuju granice vodištah, ustanovljena bje u §. 63. 

 si. d), kazna globe od 10—50 for. za onoga, koji namjerice da 

 počini štetu, uništi, odnese ili drugamo premjesti takvu tablu. 

 Osim toga bje §. 64. si. c) ustanovljena kazna globe od 5— 25 for. 

 za one, koji te table hotomice oštete ili zamrljaju. 



Isti taj §. odredjuje, da je ovlaštenik ribolova dužan, obal- 

 nomu posjedniku naknaditi svu štetU; koju mu prouzroči izvrši- 

 vanjem ribolova. Ova ustanova posve je analogna ustanovi §. 2. 

 zak. čl. XVIII. god. 1870. o lovu. 



Pošto ove štete po naravi svojoj neće biti ino, nego obične 

 poljske i šumske štete, gdje treba čim brži postupak, odredjuje 

 se posljednjom din ej om §. 13., da za prijavljivanje i procienji- 

 vanje ove vrsti šteta i za razprave o njihovoj naknadi vriede 

 ustanove poljskoga, odrosno šumskoga zakona. 



§§. 13. i 14. diele vode, u kojih se vrši pravo ribolova, u 

 dva razreda i to u zatvorene i otvorene vode. 



Vode, koje valja držati zatvorenimi, opisane su točno u 

 točki a) i b) §. 13. Pod točku a) spadaju ribnjaci, bili oni ili 

 nebili spojeni vodami, u kojih živu ribe. Ove točke netreba raz- 

 ložiti, jer po samoj naravi stvari spadaju ribnjaci medju zatvo- 

 rene vode. Po točki b) spadaju u ovu vrst sve vode, jarci i vo- 

 dotoci, koji su nerazdieljenim vlastničtvom jednoga, ili više po- 

 sjednika, te su već prirodno ili umjetno razstavljeni s drugimi 

 vodami tako, da ribe iz njih nemogu niti izlaziti, niti u njih 

 ulaziti. 



Ova se odredba opravdava načelom predležeće zakonske 

 osnove, po kojem se u zatvorenih vodah može ribolov bez za- 

 prieke vršiti. 



Usljed §. 14. valja sve vode, koje nespadaju pod pojam za- 

 tvorenih voda, smatrati otvorenimi vodami. 



