301 



jedan primjerak megjeda, koji, kad se približi lagja, u kom sam 

 se nalazio, skoči u more poplašen i zaroni. — Koncem jula paka 

 iste ove godine, pratiše me jedan megjed od zapadnog rta Ko- 

 Točepa ća do istočnog rta Lop uda, plivajući časom sprijeda, časom 

 s traga moje lagje, te napokon nestane ga. 



Osim navedena, ovome Lopugjaninu dade se više puta u 

 noćno doba, vozeći niz kraj, čuti bucanj skakajuće životinje u 

 vodu, a po svjedočanstvu istih Lopugjana, megjedica češće obnoć 

 pojede iz mreža (migavica, sardunara) srdjele, u koju svrhu, 

 penjavši se životinja uz mreže, razdrijet će ih svojim čamparima, 

 kao naime čini zubima pliskavica. — Ribari otočki vješti tome 

 odmah će ti reći koja vrsta živine uradi im štetu, vele na pr, 

 vražiji megjed razdrpa nam noćas mreže i pojede veći dio srdjela ! 



Naravno je promisliti, da raegjedice mora biti, kao na Lo- 

 pudu tako i po ostalim našim otocima, a poglavito paka na 

 Mljetu. Iz ovog mjesta fale mi vijesti, ali uvjeren sam da ovaj 

 otok, radi svojih u dugo razvitih obala, svakovrsne forme i na- 

 ravi, kojih je more, izmegju inih okolica, najbogatije nadareno 

 ukusnom ribljom faunom, pruža jamačno sve elemente e da ova 

 životinja, više neg igdj e ugodno stanuje i plodi ^ — A recimo 

 baš ovako i o Šipanu. 



Kao već i prije javih, megjedica, i po obalama kopna Du- 

 brovačkog kotara, nije rijetka životinja, ali što je rijetko svuda? 

 rijetka je zgoda da je uloviš jer, kao i u ostalome lovu^ kad se 

 manje nadaš, tad je susreteš; obratno kad je tražiš, tad je nema! 

 — Ja nevidjeh mjegjedicu, biva sada šesta godina, to jest onaj 

 predmet uhvaćen kod Vratnika o kome sam kazao u spomenutim 

 podacima. U ono vrijeme ne znadoh što se dogodi od kože ži- 

 votinje, a lani, slučajno, obaznah da se nalazi u nekakvog pri- 

 prodavaoca, u kog je zbilja i nagjoh gotovo bez dlaka i od miša 

 izglodanu. — U koliko mi je poznato ono bijaše potonji predmet 

 uhvaćen do sada u Dubrovačkoj okolici. 



U Dubrovačkonie muzeju čuvaju se dvije megjedice, ali kako 



^Mavro Vetranić jošte 16. vijeka pominje megjedicu na otoku 

 S. Andrije, i takogjer Mauro Orsini istoga vijeka na Mljetu (oba benedik* 

 tinca). — Partsch paka god. 1826., stojeći na Mljetu, uvršćuje je medju si- 

 savce Jadranskog mora. — Vigji radnju rečenog prof. Brasine u Radu itd. 



