XIX 



Ja to evo, gospodo, i činim i izjavljujem odmah, da to činim 

 samo sa tendencijom, da se naše društvo opet podigne do prijaš- 

 njega ili, ako je moguće, do još višeg stupnja i da u drugom de- 

 setgodištu potpunije izvrši zadaću svoju u hrvatskom narodu. 



Iznosim ovaj prijedlog: „Hrvatsko naravoslovno dru- 

 štvo zaključuje za pokus izdavati godine 1896. popu- 

 larni ilustrovani mjesečnik za sveukupnu prirodnu 

 nauku u 6 svezaka po 2 — 3 arka, koji će izlaziti u raz- 

 macima od dva mjeseca." 



Po mojem bi mišljenju taj Kst imao ovaj sadržaj: 1. Na 

 prvom bi mjestu bili essayi-ji, koji bi pisani od stručnjaka za- 

 nimljivo i razumljivo, izvješćivali članove o interesantnim i naj- 

 važnijim istraživanjima i rezultatima suvremene prirodne nauke. 

 2. Kraće vijesti o istraživanju prirode; 3. znamenitiju popularnu 

 literaturu kulturnih naroda ; 4. astronomički kalendar za grad Za- 

 greb i najvažniji nebeski pojavi tečajem godine i 5. meteorologički 

 kalendar po opažanjima opservatorija u Zagrebu. 



Dopustite mi, gospodo, da ovaj svoj predlog obrazložim. Na 

 prvom je mjestu pitanje: je li hrvatsko naravoslovno društvo prema 

 svojim pravilima ovlašteno izdavati takov list, spada li to u djelo- 

 krug našega društva? Na to mi pitanje odgovara §. 3. društvenih 

 pravila, koji glasi: „svrha je društvu: a) unapredjenje prirodnih 

 znanosti u opće a proučavanje na poseb prirodnih odnošaja Dal- 

 macije, Hrvatske i Slavonije, obziruć se takodjer na cieli slavenski 

 jug ; b) širenje i popularizovanje naravoslovnih 

 znanostihu hrvatskom narodu. — Koliko je častan 

 bio rad našega društva u prvom deceniju njegovom oko točke a), 

 što najbolje svjedoče 8 knjiga „Glasnika", tohko je bio manjkav 

 rad oko točke b) ovoga §., što će svatko priznati, koji objektivno 

 sudi. Nije mi na kraj pameti iz toga izvoditi kakov prigovor spram 

 prijašnjih uprava društva, te ih i u čem prekoriti; hrvatski je 

 narod malen, radnika je stručnjaka malo, a interes za prirodnu 

 nauku treba i ondje tek probuditi, gdje bi čovjek očekivao, da ga 

 ima. U tom je jamačno uzrok, da društvo do sada nije moglo da 

 udovolji bolje svojoj drugoj zadaći, za koju bih se ja usudio tvr- 

 diti, da je za narod hrvatski u okviru našega društva bar toliko 

 važna, kao i prva. — Ako po tom §. nema dvojbe, da širenje i 

 popularizovanje prirodne nauke spada u okvir društvenoga rada, 

 pita se dalje, koja sredstva ima društvo, da postigne ovu svoju 



