5 



goiije, n. p. redove, razrede i t. d. Poradi toga se biline danas više 

 ne sade u pravilne redove, nego su smještene dijelom po travni- 

 cima, koji su putevima različne širine obrubljeni, dijelom na gre- 

 dama, koje su u travnicima ponamještene. Na pose se drvlje, grmlje 

 i veće trajne zeleni sade direktno u travnike, što se i oka vrlo 

 ugodnu dojima. Materijal treba, u kratko, tako razređati, da po- 

 sjetilac vrta dobije što jasniju sliku prirodnoga bilinskoga sustava. 



Žalibože, pomenuto se razređanje ne da se sa svim strogo 

 provesti. Sa bilinama, koje našu zimu ili u opće naše klimatičke 

 prilike podnose, pak se zbog toga u prostome tlu odgajaju, to ide. 

 Nego biline eksotičke, kojima naše klimatičke prilike ne prijaju, 

 pak se poradi toga u staklenicima moraju odgajati i čuvati, mučno 

 je, kako će svak lako uviđeti, u kućama rasporectati po principima 

 prirodne sistematike. Od dviju srodnih bilina, koje bi po tome 

 morale jedna do druge biti, prva iziskuje, recimo, puno višu tem- 

 peraturu i što vlažniji zrak, dok se druga i s nižim temperatu- 

 rama potpuno zadovoljuje, a ne traži ni tako vlažne atmosfere. 

 Dakle se razumije, da te dvije biline, ma da i jesu u najbližem 

 srodstvu, ne će moći biti zajedno, nego će ih valjati smjestiti u 

 različne odjele staklenika, što je bez sumnje u interesu opstanka 

 i zdravlja njihova, nego je svakako i na uštrb jasnoga prikazivanja 

 prirodnoga sistema. Među eksotičkim reprezentantima porodice 

 Orchidaceae ima primjerice higromegaterma , megaterma, mezo- 

 terma i t. d., pak je po tome jasno, da sve članove te obitelji ne 

 ćemo moći imati na okupu u jednome odjelu staklenika, kako bi 

 to prirodno-sistematički princip tražio. To vrijedi i za mnoge druge 

 skupine. Koliko je možno, učinit će se i sa eksotama, nego stroga 

 je provedba rečenoga principa u kulturnim našim kućama sa svim 

 isključena. 



Medu tim valja pažnju svratiti i na to, da se bilje ne ras- 

 poreda isključivo po naučnim principima, nego da raspoređaj bude 

 takov, da se i oka ugodno dojima. Ako se i ne da poreći, da kod 

 izbora i rasporedaja bilja u prvome redu imada odlučivati naučna 

 načela, to je ipak istodobno ne samo možno, nego ravno nužno, 

 da se udovolji i zahtjevima estetike. Botanički vrtovi moraju i 

 u estetskome pogledu što savršeniji biti, želimo li, da u istinu 

 budu ono, što danas imaju da budu, na ime javna obrazova- 

 lišta, ni pošto pak samo domene učenjaštva, zbirke naučnoga 

 materijala, namijenjene li nekolicini stručnjaka i učenicima pri- 



