obično zaprema pretežni dio terena, u prvome redu čisto naučnim 

 svrhama namijenjen i po tome vrlo važan sastavni dio cjeline. 

 U tome sistematičkome odjelu treba da bude zastupano što više 

 tipova bilinskoga svijeta, dakle, ako je iole možno, što više repre- 

 zentanata različnih prirodnih porodica i rodova. Što se izbora 

 vrsta tiče, neka vrijedi, što smo gore istaknuli, t. j. neka se oda- 

 beru takovi zastupnici, koji s morfologičke, biologičke ili druge 

 koje strane zaslužuju pažnju. Tu je mjesto mnoštvu „botaničkoga 

 korova", kako mnogi biline, koje se ne ističu lijepim habitom, 

 cvijećem itd. rado nazivlju. 



Nego valja znati, da nikako ne bi dovoljno bilo, da je u 

 kojem botaničkom vrtu samo taj „veliki sistem ** predočen. Pored 

 njega neobhodno je nužno, da u vrtu bude i drugih grupa bilja, 

 a od ovih mi ćemo ponajvažnije spomenuti. 



Primjerice će ljekarniku i medicinaru dobro doći, nade li u 

 vrtu „0 fi ein eine biline" na okupu. Potrebno je poradi toga, 

 da im se namijeni posebno mjesto, da se uredi posebni medi- 

 cinsko-farmaceutički odio. Kako je poznato, ide oficinelno 

 bilje u vrlo različne porodice, pak bi ono u vrtu odviše raštrkano 

 bilo, da ga samo po sistematičkim načelima razređamo. Učenik, 

 kojega to bilje u prvome redu mora zanimati, ne bi imao brza 

 prijegleda, a na pose u velikim bi vrtovima s gubitkom vremena 

 skopčano bilo, da oficinelne biline mora tražiti u velikome siste- 

 matičkome odjelu. Dademo li dakle ljekovitome bilju posebno 

 mjesto, to time ne budi rečeno, da ono i u sistematičkome odjelu 

 ne bi smjelo biti zastupano. Mi sudimo baš protivno. Nade li 

 učenik oficinelne reprezentante i u tome odjelu, on će to više pri- 

 Hke imati, da znanje svoje proširi i učvrsti, jer će se, poznavajući 

 ljekovite biline kao takove, moći lako uputiti i o mjestu, što ga 

 pojedini zastupnici zapremaju u prirodnome sistemu. Što se najzad 

 izbora ljekovitoga bilja tiče, to će dakako u prvome redu valjati 

 svratiti pažnju na bilinski materijal farmakopeje one zemlje, u kojoj 

 se botanički vrt nalazi. Dakle će za nas najprije mjerodavnom biti 

 farmakopeja hrvatsko-slavonska, koja se u bitnome podudara sa 

 ugarskom. Nego bit će bez sumnje poučno, bude li tu i takovo 

 bilje zastupano, koje naše farmakopeje doduše ne spominju, ali se 

 danas još nabraja kao ljekovito u farmakopejama drugih naprednih 

 zemalja. Na posljetku ima bihna, koje su nekoč slovile kao ljeko- 

 vite, nego moderna ih je medicina poradi problematičke njihove 



